text: Dánsko () je stát ležící v severní Evropě. Spolu s Grónskem a Faerskými ostrovy tvoří státní celek Dánské království (Kongeriget Danmark). Grónsko (největší ostrov na světě) a Faerské ostrovy jsou území, jež leží v Atlantském oceánu, disponují autonomií, nejsou členy Evropské unie a každé z nich deleguje dva zástupce do dánského parlamentu (Folketing). Pro vztah kontinentálního Dánska a obou autonomních území je používán polooficiální termín Rigsfællesskabet. Dánsko bez autonomních území má rozlohu 42 924 km2 (tato rozloha se však v čase mírně mění, kvůli erozi pobřeží), s nimi 2 210 579 km2. Je nejjižnější ze severských států, neleží však na Skandinávském poloostrově. Je tvořeno Jutským poloostrovem, ostrovy Fyn, Sjælland a Bornholm a více než čtyřmi stovkami dalších menších ostrovů. Po celém území má nízkou nadmořskou výšku a je velmi rovinaté. Na východě je omýváno Baltským mořem a na západě mořem Severním. Jedinou významnou pozemní hranici má na jihu s Německem (68 kilometrů), další blízké země jsou na jihu Polsko, na severu a severovýchodě Švédsko (s nímž je spojeno mostem přes průliv Öresund) a na severu Norsko. Grónsko leží blízko Kanady, s níž má krátkou pozemní hranici (1,2 km) na neobydleném Hansově ostrově. Od roku 1849 je Dánsko konstituční monarchií a parlamentní demokracií. Vláda i parlament sídlí v hlavním městě Kodani. Podle sčítání z roku 2018 má Dánsko 5,8 milionu obyvatel (autonomní území Grónsko a Faerské ostrovy mají obě okolo 50 tisíc obyvatel). Přibližně třetina Dánů žije v Kodaňské aglomeraci, samotné hlavní město Kodaň má 600 000 obyvatel. Dánsko je od roku 1973 členem Evropské unie, je také součástí Schengenského prostoru, zachovává si však vlastní měnu. Je jedním ze zakládajících členů NATO. Je rovněž členem Severské rady, významného sdružení regionální spolupráce. Dánsko je považováno za jednu z nejvíce ekonomicky a sociálně rozvinutých zemí světa. Podle údajů Mezinárodního měnového fondu z roku 2017 má 9. nejvyšší hrubý domácí produkt (nominální na hlavu) na světě a 20. nejvyšší v paritě kupní síly. Podle indexu lidského rozvoje, jejž vypočítává Organizace spojených národů, nabízí Dánsko svým obyvatelům 11. nejvyšší kvalitu života na světě (2018) a 9. nejvyšší kvalitu podle tzv. narovnaného indexu lidského rozvoje (očištěného od nerovností ve společnosti). Zároveň má Dánsko nejvyšší celkové zdanění v poměru sumy vybraných daní k hrubému domácímu produktu v Evropě, a tedy i jedno z nejvyšších na světě (přes 47 procent). Podle měření Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj z roku 2011 má Dánsko nejvyšší sociální mobilitu na světě a druhé nejšťastnější obyvatelstvo planety. Světové ekonomické fórum označuje Dánsko za 12. nejvíce konkurenceschopnou zemi světa. Podle indexu časopisu The Economist má pátou nejkvalitnější demokracii (2017). Podle organizace Transparency International má vůbec nejnižší míru korupce na světě (2016). Dějiny Nejstarší archeologické nálezy z dánského území pocházejí z Eemského interglaciálu, z doby 130 000 až 110 000 let před naším letopočtem. Trvalé osídlení je doloženo od 12 500 př. n. l. a zemědělství od roku 3900 př. n. l. Z tzv. severské doby bronzové (1800–600 př. n. l.) se dochovaly pohřební mohyly, v nichž byly nalezeny lesní rohy či proslulý Trundholmský sluneční vůz. Během doby železné (500 př. n. l. – začátek letopočtu) začaly na dánské území migrovat germánské kmeny ze severu (Jutové). Po začátku letopočtu, v římském období, udržovaly římské provincie s domorodými kmeny v Dánsku obchodní vztahy, což dokládají nálezy římských mincí. Ačkoli na dánském území nesídlili Keltové, vztahy s nimi byly zřejmě silné, jak dokládá kotlík z Gundestrupu. Jutové odešli především do Británie, jejich zbytky se smísily s dalšími přicházejícími kmeny Anglů a Sasů. Ty byly vstřebány dalším germánským kmenem Dánů, který přišel z východu. Historikové věří, že se o něm zmiňuje římský historik Jordanes ve svém známém díle Getica.Ze 3. století pocházejí nejstarší části obranného valu na hranicích s dnešním Německem zvaného Danevirke. Z 8. století je doloženo první užití runového písma. Kolem roku 700 vzniklo nejstarší dánské město Ribe. Od 9. století se ve franských zdrojích hovoří o dánských vůdcích jako o králích. Prvním zaznamenaným jménem byl Godfred. Za prvního historicky doloženého krále je považován Gorm Starý. Vládl v letech 936–958. Sídlil v Jellingu, kde nechal vztyčit proslulé runové kameny. V nápisu na nich je užit pojem „Dánsko“, jde o nejstarší známé užití tohoto pojmu na dánském území. Gormův syn, Harald I., známý též jako Harald Modrozub, Dánsko christianizoval, patrně z taktických důvodů, okolo roku 965. Nechal stavět kruhové pevnostní systémy zvané trelleborg (k nejznámějším patří Aggersborg) a posílil proti Frankům val Danevirke. Harald byl prvním dědičným dánským králem a prvním, který ovládl Norsko a započal tak dánskou územní expanzi. Knut Veliký v 11. století již ovládl rozsáhlé území a spojil Dánsko, Anglii a Norsko do jednoho státního celku zvaného Severská říše. V Evropě v té době byli výbojní Skandinávci 8.–11. století známí jako Vikingové a silně ovlivnili západní Evropu, kulturně i geneticky. Ti dánští zejména Anglii (viz Danelaw).Během vrcholného a pozdního středověku Dánsko ovládlo dnešní jižní Švédsko, Estonsko a severní Německo. V roce 1397 vstoupilo Dánsko do personální unie s Norskem a Švédskem, pod královnou Markétou I. Všechny tři země sjednocené v tzv. Kalmarské unii byly formálně rovnocenné, nicméně Markéta Dánsko považovala za jádro své říše, a také tam sídlila. To budilo odstředivé tendence ve Švédsku, které vyvrcholily 17. června 1523, když švédský odbojník a budoucí král Gustav I. Vasa dobyl Stockholm. Od roku 1536 se tak mluví o novém státu, Dánsko-Norsku.Dáni se několikrát pokusili Švédsko znovu dobýt. Král Kristián IV. Dánský kvůli tomu zahájil tzv. Kalmarskou válku (1611–1613), ale nedosáhl svého cíle a Švédsko natrvalo ztratil. Nicméně Švédsko bylo nuceno zaplatit odškodné ve výši 1 milion stříbrných riksdalerů, známé jako „Älvsborgské výkupné“. Kristián IV. použil tyto peníze k založení několika měst (Glückstadt, Christiania) a k založení východoindické koloniální společnosti. Ta si činila nárok na Cejlon, ale podařilo se jí získat pouze Trankebar (dnes Tarangambadi) na indickém pobřeží (viz též Dánská Indie). Nakonec se koloniální zájmy Dánska přesunuly do Afriky, v Ghaně byla založena kolonie Dánské zlaté pobřeží (centrum Hrad Osu založeno 1660). Dáni pak ovládli obchod s otroky, dánské koloniální společnosti prodaly od té doby asi 1,5 milionu otroků. Roku 1671 byla založena i Dánská Západoindická společnost, která pak vytvořila malou koloniální základnu v Karibiku známou jako Dánská Západní Indie (několik Panenských ostrovů, zejm. Svatý Tomáš). Ve třicetileté válce se Kristián snažil stát se vůdcem luteránských států v Německu (luterství se stalo státním náboženstvím v Dánsku již roku 1536). Utrpěl však drtivou porážku v bitvě u Lutteru. Výsledkem bylo, že katolická armáda Albrechta z Valdštejna donutila Dánsko, aby z války odešlo. Dánsku se podařilo vyhnout územním ústupkům, ale celá válka dokázala, že vojenská moc a regionální vliv Švédska stoupá, zatímco Dánska klesá. V roce 1643 také švédská armáda napadla Jutský poloostrov (Torstensonova válka) a Dánsko ztratilo Halland, Gotland, poslední části Estonska a několik provincií v Norsku.V roce 1657 se dánský král Frederik III. Dánský pokusil na Švédy zaútočit, ale byl drtivě poražen. Dánsko ztratilo další území. Roku 1658 byl podepsán mír v Roskilde, díky němuž si Dánsko uhájilo alespoň samostatnost. Tu udrželo i navzdory následným pokusům švédského krále Karla X. Gustava Kodaň přece jen dobýt. Dokonce se Dánům podařilo získat zpět některá ztracená území (ostrov Bornholm). Pokusili se též znovu získat kontrolu nad ztracenou Skánií ve Skånské válce (1675–1679), ale neuspěli. Po Severní válce (1700–1721) však znovu ovládli Šlesvicko-Holštýnsko. Od té doby se Dánsko snažilo udržet si neutralitu, což mu ekonomicky velmi pomohlo. Zapletlo se až do napoleonských válek, na což také zle doplatilo. Britové zaútočili dvakrát na Kodaň (1801 a 1807). Při prvním útoku rozdrtili dánskou flotilu, při druhém vypálili značnou část Kodaně. Britská kontrola vodních cest mezi Dánskem a Norskem však především zničila hospodářství Dánsko-Norska, a to tak v roce 1813 zbankrotovalo. Personální unie zanikla smlouvou z Kielu v roce 1814, dánská monarchie se v ní „neodvolatelně a navždy“ vzdala nároků na Norsko ve prospěch švédského krále. Dánsko na oplátku získalo Island, Faerské ostrovy a Grónsko, které předtím ovládali Norové. Ve 30. letech 19. století vzniklo dánské národní hnutí, orientované značně liberálně. Jeho klíčovou osobností byl teolog, politik a básník Nikolaj Frederik Severin Grundtvig. Toto hnutí vstoupilo do revoluce roku 1848 připravené a s jasnými cíli. Dne 5. června 1849 tak dosáhlo poklidného přechodu ke konstituční monarchii a parlamentarismu. Roku 1864 vedlo Dánsko jednu ze svých posledních velkých válek, dánsko-německou válku proti Prusku a Habsburkům. Ztratilo v ní Šlesvicko-Holštýnsko a na dlouhou dobu přijalo zásadu neutrality v evropských konfliktech. Ve druhé polovině 19. století Dánsko masivně industrializovalo. V 50. letech začala státní výstavba železnice. Ta, spolu se zámořským obchodem, vykompenzovala nedostatek přírodních zdrojů Dánska, jež zpočátku průmyslový rozvoj brzdil. Dánsko si během první světové války zachovalo svůj neutrální postoj. Po porážce Německa vítězné mocnosti ve Versailles nabídly Dánům vrácení Šlesvicko-Holštýnska. Ze strachu z německého iredentizmu Dánsko odmítlo návrat území bez lidového hlasování. V něm však lidé vyjádřili přání součástí dánského státu být a 10. července 1920 tak Dánsko toto území připojilo. V roce 1939 Dánsko podepsalo desetiletou smlouvu o neútočení s nacistickým Německem. To mu však nepomohlo a 9. dubna 1940 dánské území Němci obsadili (operace Weserübung). Dánská vláda se rychle vzdala. Až do roku 1943 Dánové s Němci víceméně spolupracovali. Toho roku však vláda spolupráci vypověděla. Námořnictvo zničilo většinu svých lodí, aby je Němci nemohli ve válce použít, a mnoho důstojníků uprchlo do neutrálního Švédska. Dánský odpor měl za následek i rozsáhlou záchrannou operaci, díky níž se podařilo evakuovat několik tisíc Židů, ohrožených perzekucí, do Švédska. Někteří Dáni ovšem bojovali po boku Němců v tzv. Frikorps Danmark. V roce 1944 Island vyhlásil nezávislost. V roce 1948 získaly Faerské ostrovy autonomii. Grónsko získalo autonomii v roce 1979, výrazně ji prohloubilo roku 2009 (po referendu z předchozího roku). V roce 1949 se Dánsko stalo zakládajícím členem Severoatlantické aliance. V roce 1973, po schválení v referendu, vstoupilo do Evropského hospodářského společenství (roku 1993 transformovaného do Evropské unie). V roce 2000 Dánové v referendu odmítli přijmout euro. Geografie Dánsko se rozkládá na Jutském poloostrově a na 443 pojmenovaných ostrovech, ze kterých je 74 (k roku 2015) celoročně obývaných. Celkem Dánsku náleží 1 419 ostrovů větších než 100 metrů čtverečních. Nejdůležitější jsou ostrovy Fyn a Sjælland, na němž se nachází i hlavní město Kodaň (dánsky: København). Dalšími velkými ostrovy jsou Lolland, Falster, Langeland, Møn, Ærø, Als a Bornholm, který leží v Baltském moři poněkud východněji než zbytek země. Mnoho z větších ostrovů je spojeno mosty. Povrch země je tvořen rovinami a nížinami, průměrná nadmořská výška činí jen 30 m n. m. Nejvyšší přírodní bod Dánska je Møllehøj, s nadmořskou výškou 170,86 metrů. Dánské podnebí je oceánské s rostoucími kontinentálními vlivy směrem k Baltskému moři. Léta jsou chladná (průměrná teplota v srpnu 17,2 °C), zimy pak mírné a deštivé (průměrná teplota v lednu 1,5 °C). Časté jsou větry a mlhy. Dánsko má v průměru 179 srážkových dní za rok, prší tedy v průměru každý druhý den. Nejsušším obdobím je jaro, nejvíce srážek bývá na podzim. Typické je, že rozdíl mezi denními a nočními teplotami není velký, což je způsobeno zejména teplými větry ze západu, ohřívanými Golfským proudem. Největší řekou je Gudenå. Největším jezerem je Arresø. Žádná lokalita v Dánsku není dále od mořského pobřeží než 52 km. Dánské teritoriální vody mají rozlohu 105 000 kilometrů čtverečních. Treska, sleď a platýs jsou v těchto vodách nejčetnější a tvoří základ pro velký rybářský průmysl. Příležitostně tyto vody navštěvují i velryby. Kvůli odlesňování byla v minulosti vyhubena řada tradičních živočišných druhů, například sob. Nejrozšířenějšími savci v lesích jsou dnes jeleni, srnci, lišky, jezevci, do země se vrátili i vlci. Na pobřežích se vyskytují tuleni. Nejpestřejší je skladba ptactva, v Dánsku žije asi 300 druhů ptáků, zejména rackové, divoké kachny, potápky, buřňákovití, mořští orli, jestřábi a sovy. Vzhledem k severní poloze Dánska jsou velké sezónní rozdíly v denním světle. V zimě slunce vychází kolem 8.45 a zapadá již v 3.45 (zimního času), v létě svítá ve 4.30 a stmívá se až v 10 hodin (letního času). V Dánsku roste asi 1500 druhů rostlin, stromů a keřů. Západ země pokrývají vřesoviště a rašeliniště, často jde o pozůstatky masivního odlesňování v minulosti. Tvoří asi 8 procent rozlohy země. Ve 20. století začaly dánské vlády řadu těchto oblastí znovu zalesňovat, zejména duby, buky a borovicemi. Lesy dnes zahrnují 11 % plochy (před sto lety jen 4 %). Na východě jsou listnaté. Jehličnaté lesy jsou využívány pro hospodářské účely nebo jako větrolamová ochrana pobřeží (Sandflugtplantagen). Unikátním je vápencový útes Stevns Klint na ostrově Sjælland, kde je možno pozorovat tzv. K-T rozhraní mezi křídou a paleogénem a dokázat srážku Chicxulubského asteroidu se Zemí před 66 miliony let. Útes Stevns Klint je na seznamu světového dědictví UNESCO. V roce 2019 existovalo v Dánsku šest národních parků. Další národní park je v Grónsku, zde vznikl roku 1974 ten nejstarší – Národní park Severovýchodní Grónsko. V kontinentálním Dánsku jsou to parky Thy, Mols Bjerge, Vadehavet, Skjoldungernes Land a Kongernes Nordsjælland, který byl vyhlášen roku 2018. Politický systém Hlavou státu je královna Markéta II. (v úřadu od roku 1972). Její panovnický rod odvozuje svůj původ již od zakladatele státu z 9. století Haralda Modrozubého, takže je považován za nejstarší panovnický rod Evropy. Dánské království je od roku 1849 konstituční monarchií, kde moc výkonnou má formálně v rukou monarcha, ve skutečnosti však vláda a její ministerský předseda (statsminister). Všichni ministři jsou odpovědní parlamentu, moci zákonodárné. Parlament je od roku 1953 jednokomorový, má 179 křesel a nazývá se Folketinget. Sídlí, stejně jako premiér, v bývalém královském paláci Christiansborg, zvaném neformálně Borgen („Hrad“). Premiéři tradičně bydlí v rezidenci Marienborg, někteří ji ovšem nevyužívají. Volby do parlamentu jsou každé čtyři roky a dvě křesla v něm náleží i reprezentantům Grónska a dvě reprezentantům Faerských ostrovů. Volební systém je poměrný a strana musí ve volbách získat více než dvě procenta hlasů, aby se do parlamentu dostala. Od roku 1908 se v čele dánské vlády objevili zástupci pouze čtyř politických stran. Nejvlivnější pravicová strana se nazývá Venstre. Její název v překladu paradoxně znamená „levice“, to proto, že tvořila v 19. století opozici vůči konzervativní straně Højre (česky „pravice“), dnes již zaniklé (jejím klíčovým představitelem byl Jacob Brønnum Scavenius Estrup, který vedl dánskou vládu 19 let). Počátky Venstre byly agrární, ve druhé polovině 20. století však přijala klasický evropský liberálně-konzervativní program. Od konce první světové války měla Venstre sedm ministerských předsedů (Niels Neergaard, Thomas Madsen-Mygdal, Knud Kristensen, Erik Eriksen, Poul Hartling, Anders Fogh Rasmussen, Lars Løkke Rasmussen). Lars Løkke Rasmussen vede i současný kabinet. Největší levicovou stranou je sociální demokracie. Ta se prvně dostala k moci v roce 1924, kdy se premiérem stal Thorvald Stauning. Ve funkci vydržel dva roky, ale v roce 1929 usedl v premiérském křesle znovu a setrval v něm dalších třináct let. To znamenalo velký přelom v dánské politice, neboť dlouhá vláda sociálních demokratů nasměrovala Dánsko k budování sociálního státu, podobně jako v jiných skandinávských zemích. Sociální demokraté si udržovali převahu i dlouho po druhé světové válce, jejími významnými premiéry byli Hans Hedtoft, Hans Christian Hansen, Jens Otto Krag, Anker Jørgensen a po pádu železné opony zejména Poul Nyrup Rasmussen. Sociální demokratka Helle Thorningová-Schmidtová se stala roku 2011 první ženou v čele dánské vlády. Hegemonii dvou největších stran se podaří narušit jen výjimečně. V 80. letech 20. století se to povedlo Poulu Schlüterovi a jeho Konzervativní lidové straně, která stojí napravo od Venstre. Vládu Schlüter vedl přes deset let, na jeho úspěchy se však straně nepodařilo navázat a dnes je marginalizována. Na počátku 20. století měli vliv ještě sociální liberálové (Radikální liberální strana), ti také vedli první vládu po první světové válce (Carl Theodor Zahle). Po nástupu sociálních demokratů však oslabili a na výsluní se jim podařilo vrátit jen v letech 1968–1971, kdy zemi vedl sociální liberál Hilmar Baunsgaard, když tradiční spojence, sociální demokraty, vyměnil za Venstre a vytaktizoval si tak premiérské křeslo (v Dánsku funguje systém neformálních spojeneckých bloků stran). V posledních letech se prosazují i nové strany, posílila například nacionalistická Dánská lidová strana, která bojuje proti migraci a od roku 2015 je ve Folketingu druhou nejsilnější stranou. Na krajní levici se nachází Jednotná kandidátka – Rudo-zelení. Zelenou politiku prosazuje strana Alternativa (Alternativet). Roku 2007 vznikla Liberální aliance, která se snaží být alternativou Venstre a prosazovat radikálně liberální a libertariánskou politiku. Typickým rysem dánského politického systému je, že velké množství vládních kabinetů je menšinových. Celkem 92 % dánských vlád po druhé světové válce nemělo v parlamentu většinu (to je v Evropě rekord, Norové či Švédové měli menšinových vlád zhruba dvě třetiny). To proto, že tento systém stojí na tzv. negativním parlamentarismu, tedy zásadě, že „vláda je legitimní, i když nemá většinu, pokud proti ní většina nestojí“. Vláda tak nemusí získat ve Folketingu důvěru většiny poslanců jako např. v České republice či Německu, ale vládne, dokud jí parlamentní většina nevysloví nedůvěru. Vzhledem k silnému konsensualismu a blokovému uspořádání dánské politiky (strany se ještě před volbami hlásí k jednomu ze dvou bloků, aniž by se tím zavazovaly ke vstupu do vlády) tak menší parlamentní strany často neusilují o vyslovení nedůvěry vládě, byť ji přímo nepodporují. Dánsko poměrně často využívá institut celostátního referenda. Aby jeho výsledek byl platný, musí se ho zúčastnit aspoň 40 procent obyvatel. Referenda silně ovlivnila například podobu vztahu Dánska k Evropské unii – v proslulém hlasování z června 1992 Dánové například odmítli Maastrichtskou smlouvu, načež si dánská vláda vynutila na Bruselu některé výjimky (neúčast na společné obraně, společném občanství, zachování suverenity v právní a policejní oblasti). Ty byly zakotveny v dohodě z Edinburghu, jíž v roce 1993 potvrdili dánští občané znovu v referendu. Amsterdamská smlouva, jíž Dánové taktéž přijali v referendu, dánské výjimky výslovně potvrdila. V září 2000 Dáni odmítli v referendu jednotnou evropskou měnu euro. V dánské politice se dříve než jinde prosadily environmentální otázky, již v roce 1971 bylo založeno ministerstvo životního prostředí a Dánsko pak jako první země světa v roce 1973 přijala zákon o ochraně životního prostředí. Od roku 1994 v Kodani také sídlí Evropská agentura pro životní prostředí. Navzdory tomu je dánská národní ekologická stopa velmi vysoká (8,26 globálních hektarů na osobu, při světovém průměru 1,7), což je způsobeno zejména intenzivním zemědělstvím a vysokou produkcí masa (115,8 kilogramu masa na obyvatele ročně). Tento rozpor je pro dánskou politiku typický: vlastní zemědělský průmysl produkující rekordní množství skleníkového plynu metanu je nedotknutelný, naproti tomu se klade velký důraz na snižování emisí oxidu uhličitého, ochranu vod a biodiverzitu. Podobně politicky ožehavou je ochrana zvířat. Ta je na jednu stranu vysoce rozvinutá, na druhou Dánsko toleruje lov ohrožených velryb ve svých autonomních územích, v Grónsku a na Faerských ostrovech, jakožto nedotknutelnou kulturní tradici místních obyvatel. Dánsko, jako jedna z prvních evropských zemí, již roku 1969 legalizovalo pornografii. Práva leseb, gayů, bisexuálů a translidí jsou v Dánsku považována za prioritní a jejich úroveň je jednou z celosvětově nejvyšších. Stejnopohlavní sexuální styk byl dekriminalizován v r. 1933. V r. 1977 se sjednotil legální věk způsobilosti k pohlavnímu styku pro heterosexuální a homosexuální styk na 15 let. Dánsko je také první zemí na světě, která přijala zákon upravující stejnopohlavní soužití ve formě registrovaného partnerství v r. 1989. V červnu 2012 byl tento zákon zrušen a nahrazen manželstvím pro osoby stejného pohlaví. Dánsko mimo jiné uznává i stejnopohlavní manželství či jiný obdobný svazek uzavřený v zahraničí. Diskriminace na základě sexuální orientace je zcela zakázaná od r. 2004. Páry stejného pohlaví mohou společně osvojovat děti od r. 2010. Gayům a lesbám je zároveň umožněno otevřeně působit v armádě. V 90. letech vypukla v Dánsku aféra Thulegate, když vyšlo z odtajněných dokumentů Letectva Spojených států amerických najevo, že americké bombardéry s jadernými zbraněmi na palubě přelétaly přes Grónsko téměř celá 60. léta nejméně 2× denně a tehdejší dánská vláda věděla o americkém porušování dánského zákazu jaderných zbraní, avšak nepodnikla žádné kroky k zamezení přeletů. V lednu 1968 byla při havárii amerického bombardéru poblíž americké základny Thule v Grónsku ztracena vodíková bomba. Událost byla před veřejností na dlouhá desetiletí utajena. Dánské tajné služby udržují speciální vztahy s americkou tajnou službou NSA. Dánsko se roku 1949 stalo jedním ze zakládajících členů NATO a Dán Anders Fogh Rasmussen byl roku 2009 zvolen generálním tajemníkem NATO. Spisovatel Fredrik Bajer získal Nobelovu cenu za mír. Administrativní dělení Od 1. ledna 2007 je Dánsko rozděleno do pěti regionů (v závorkách jsou správní sídla těchto regionů): Nordjylland (Aalborg) Midtjylland (Viborg) Syddanmark (Vejle) Hovedstaden (Hillerød) Sjælland (Sorø) Not a part of a region:Ertholmene, 91 inhabitants (August 2022); (Statistics Denmark calls it Christiansø after the most inhabited island). Dánsko bylo mezi roky 1970 a 2006 rozděleno do 13 samosprávních krajů (amt) a na 270 okresů (kommune): Obyvatelstvo K lednu 2017 mělo Dánsko 5 748 769 obyvatel. Téměř 2/3 z nich žijí v aglomeraci hlavního města. Ekonomicky aktivních je 70,1 % obyvatel. Přirozený přírůstek obyvatelstva je 0,28 %. Průměrná délka života dosahuje 79 let. Průměrný věk je 39,8 let, porodnost 1,74 dítěte na jednu ženu. Populace přesto poměrně výrazně roste, kvůli migraci. Hustota zalidnění je 130,5 obyvatel na kilometr čtvereční. Etnické složení Dánsko je národním státem, 94 % obyvatel jsou Dánové, severogermánský národ mluvící dánštinou, jež patří do severogermánské skupiny indoevropské jazykové rodiny. Jedná se o potomky germánského kmene Dánů, který přišel na poloostrov v 5.–6. století z jižního Švédska. Vytlačili a částečně si podmanili původní obyvatele (Angly, Juty, Sasy). V 8.–11. století podnikali výpravy jako Vikingové. Etnicky a kulturně ovlivnili obyvatele Západní Evropy (Británie, Normandie, Islandu i Grónska). Nejstarší památky jsou psané runami, v současnosti se používá latinka. Kromě Dánů žije u hranic s Německem malá německá menšina, čítá asi 20 tisíc osob. V zemi žije i komunita původních obyvatel z Grónska. Během evropské migrační krize se Dánsko změnilo na více multikulturní společnost, i když od roku 2016 začala platit pravidla proti přijímání ekonomických migrantů. Počet imigrantů dosahuje 9,5 % obyvatelstva (cca 526 000 osob). 33 % imigrantů přichází z Asie (zejména Irák, Pákistán, Írán, Libanon) a 9 % z Afriky (zejména Somálsko a Maroko). Zbytek jsou lidé z Evropy, mezi nimiž největší skupinu tvoří přistěhovalci z Turecka. Za nimi následují přistěhovalci z Bosny a Kosova, méně pak z Polska a pobaltských zemí. Malá část příchozích je z Jižní Ameriky, především z Chile. Počet přistěhovalců se neustále zvyšuje. Náboženství Do reformace bylo Dánsko římskokatolickou zemí. Od reformace je státní církví dánská (evangelická) církev. Její vliv ve společnosti ovšem klesá, podobně i pomalu klesá počet jejích příslušníků. V roce 2013 to bylo 4 430 643 obyvatel, což představovalo 79,1 % obyvatelstva (v roce 1990 to bylo 89,3 %). Snižuje se i návštěvnost bohoslužeb a členství v církvi je více formální. Naopak narůstá počet obyvatel bez vyznání. S příchodem imigrantů stoupá počet muslimů (Turci, Arabové). Islám je dnes druhým nejrozšířenějším náboženstvím v Dánsku a počet jeho přívrženců stále stoupá. Žije zde přibližně 270 000 muslimů, což je 5 % obyvatel. Kromě nich žije v zemi i skupina buddhistů (20 000, tj. 0,4 %). Pomalu stoupá i počet příslušníků římskokatolické církve. Je jich 39 000, což představuje asi 0,7 % obyvatel. V zemi žijí i skupinky hinduistů, mormonů, baptistů či pravoslavných. V roce 2003 byla uznána za oficiální církev i novopohanská Forn Siðr. Ekonomika Struktura národního hospodářství Dánsko patří mezi státy s moderním tržním hospodářstvím, technicky vyspělým zemědělstvím a rozsáhlou vládní sociální politikou (sociálně-demokratický model welfare state). Vyspělost dánské ekonomiky se projevuje vysokou životní úrovní, pevnou měnou i značnou závislostí na obchodu se zahraničím, ale aktivní obchodní bilancí. Dánský vývoz míří nejvíce do Německa, Švédska, Británie, Nizozemska, Francie, Polska a Itálie. V zemědělství pracuje jen 6 % ekonomicky činného obyvatelstva. Obdělávaná půda tvoří asi 56 % rozlohy, což je nejvíce v Evropě. Dánské zemědělství je charakteristické velkou intenzitou, vysokou produktivitou a mechanizací a rozšířenou spotřebou umělých hnojiv. Pěstují se obilniny (pšenice), brambory a cukrová řepa. Základem zemědělské výroby je chov skotu, prasat a drůbeže. Dánsko je vedoucím producentem vepřového a největším vývozcem vepřových produktů v EU. Významný je mořský rybolov. Dánsko má naproti tomu jen nevelké množství nerostných surovin. V malé míře se těží černé uhlí, stavební materiály, sůl, ropa a zemní plyn. Většina elektráren je tepelných. Specifický je vysoký podíl větrných elektráren na výrobě elektrické energie (přibližně 40 %). Velké zastoupení má průmysl potravinářský (máslo, sýry), strojírenský (zemědělské stroje), stavba lodí, chemický (umělá hnojiva), dřevozpracující a elektrotechnický. Takřka polovina průmyslových kapacit se nachází v Kodani a nejbližším okolí. Ve službách pracuje přes 60 % ekonomicky činného obyvatelstva. Významné postavení má námořní doprava, pobřežní plavba, automobilová doprava a také cyklistická doprava, neboť v Dánsku je 12 000 kilometrů cyklostezek. Spojení mezi ostrovy zajišťují mosty nebo trajektové linky. Most přes Velký Belt je nejdelší visutý most v Evropě. Dánsko je významnou dopravní spojnicí mezi Skandinávií a zbytkem Evropy. Hlavními přístavy jsou: Kodaň, Esbjerg, Ålborg, Århus. V Kodani, na ostrově Amager, je také významné mezinárodní letiště, největší ve Skandinávii. K největším firmám v zemi patří hračkářská korporace The Lego Group, již založil Ole Kirk Christiansen, a která se proslavila zejména stavebnicí Lego. Významnou je také pivovarnická společnost Carlsberg. Logistická firma Maersk je největším provozovatelem kontejnerových lodí na světě. Společnost Vestas je největším světovým výrobcem větrných turbín. Trh práce a blahobyt K výdobytkům sociálního státu patří například to, že má Dánsko nejvyšší minimální mzdu na světě. Jakýmsi zlatým věkem sociálního státu v Dánsku byla 60. léta až polovina 70. let 20. století, kdy hodinové výdělky rostly daleko rychleji než spotřebitelské ceny. Toto tempo růstu blahobytu se pak nakrátko vrátilo ještě v druhé polovině 80. let. Od 90. let se křivky růstu výdělků a cen příliš nevzdalují. Pro dánský trh práce je charakteristická vysoká míra členství v odborech a pokrytí kolektivními smlouvami, které se datují od Septemberforliget (zářijové urovnání) v roce 1899, kdy si Dánská konfederace odborových svazů a Konfederace dánských zaměstnavatelů vzájemně uznaly právo na organizaci a vyjednávání. Trh práce je také tradičně charakterizován vysokým stupněm flexikurity, tj. kombinací flexibility trhu práce a ekonomické jistoty pracovníků. Míra flexibility je částečně udržována prostřednictvím aktivních politik trhu práce. Dánsko poprvé zavedlo aktivní politiku trhu práce (APTP) v 90. letech po hospodářské recesi, která vedla k vysoké míře nezaměstnanosti. O politice vůči trhu práce se rozhoduje prostřednictvím tripartitní spolupráce mezi zaměstnavateli, zaměstnanci a vládou. Dánsko má jedny z nejvyšších výdajů na APTP a v roce 2005 utratilo asi 1,7 % svého HDP na výdaje spojené s podporou pracovního trhu. Jednalo se o relativně nejvyšší výdaje mezi zeměmi OECD. Dánsko bylo v roce 2010 v tomto směru také přední zemí mezi severskými státy. Aktivní politiky dánského trhu práce se zaměřují zejména na řešení nezaměstnanosti mladých lidí. Mají od roku 1996 zavedenou „iniciativu mládeže“ nebo dánský program nezaměstnanosti mládeže. To zahrnuje povinnou participaci pro nezaměstnané mladší 30 let. Zatímco jsou poskytovány dávky v nezaměstnanosti, politiky jsou navrženy tak, aby motivovaly k hledání zaměstnání. Například dávky v nezaměstnanosti se po 6 měsících sníží o 50 %. To je kombinováno s programy vzdělávání, rozvoje dovedností a odborné přípravy. Například program „Budování mostu ke vzdělávání“ (Job-bro til Uddannelse), byl zahájen v roce 2014 s cílem poskytovat mladým lidem, kteří jsou ohroženi nezaměstnaností, výukové lekce, kde jsou pod dohledem mentorů učeni rozvíjet své schopnosti Takové aktivní politiky trhu práce byly pro Dánsko v krátkodobém i dlouhodobém horizontu velmi úspěšné. Například 80 % účastníků programu Job-bro til Uddannelse se domnívalo, že tato iniciativa jim pomohla dokončit vzdělání. V makroekonomickém měřítku studie dopadu aktivní politiky zaměstnanosti v Dánsku mezi rokem 1995 a 2005 ukázaly, že takové politiky měly pozitivní dopad nejen na zaměstnanost, ale také na příjmy. Efektivní míra kompenzace nezaměstnaných pracovníků však v posledních desetiletích klesá. Na rozdíl od většiny západních zemí v Dánsku neexistuje zákonná minimální mzda. Relativně velká část populace je aktivní na trhu práce, v neposlední řadě kvůli velmi vysoké míře participace žen. Celková míra participace lidí ve věku 15 až 64 let v roce 2017 činila 78,8 %. To byl 6. nejvyšší počet ze zemí OECD, který překonal pouze Island, Švýcarsko, Švédsko, Nový Zéland a Nizozemsko. Průměr všech zemí OECD dohromady byl 72,1%. Podle Eurostatu byla v roce 2017 míra nezaměstnanosti 5,7 %. Tím je nezaměstnanost v Dánsku poněkud pod průměrem EU, což bylo 7,6 %. V roce 2017 mělo 10 členských zemí EU nižší míru nezaměstnanosti než Dánsko. V roce 2017 činila podle Dánského statistického úřadu (Danmarks Statistik) celková zaměstnanost 2 919 000 lidí. Podíl zaměstnanců, kteří každoročně opouštějí zaměstnání (kvůli změně zaměstnání, odchodu do důchodu nebo nezaměstnanosti), se v soukromém sektoru pohybuje kolem 30 % – toto bylo také pozorováno ve Velké Británii a USA – ale v mnohem vyšší míře než v kontinentální Evropě, kde odpovídající hodnota je kolem 10 %. Státní finance Souběžně s rostoucím blahobytem občanů vykazoval i stát v 60. letech 20. století rozpočtové přebytky, takže státní dluh se na počátku 70. let dostal na nulu. Od ropné krize v roce 1973 se rozpočty dostaly do problémů, které vyvrcholily na počátku 90. let, kdy státní dluh přesáhl 80 % hrubého domácího produktu (HDP). Dánské vlády si s tím však poradily, od roku 1993 začaly být rozpočty znovu přebytkové a míra zadlužení Dánska je v současnosti (k roku 2018) 36,4 % HDP, což je zhruba na úrovni České republiky, tedy jedna z nejnižších v Evropské unii. Dánská fiskální politika je obecně považována za zdravou. Státní dluh se ke konci roku 2017 blížil nule a činil 27,3 miliardy DKK, to bylo 1,3 % HDP. Vládní sektor, který má reálnou částku finančních aktiv i pasiv, činil ke stejnému datu hrubý veřejný dluh 36,1 % HDP. Hrubý dluh HMu v procentech HDP byl šestý nejnižší ze všech 28 členských zemí EU, pouze Estonsko, Lucembursko, Bulharsko, Česká republika a Rumunsko měly nižší hrubý dluh. Dánsko mělo v roce 2017 přebytek státního rozpočtu ve výši 1,1 % HDP. Dlouhodobé roční fiskální plány dánské vlády i nezávislé dánské hospodářské rady, které zohledňují pravděpodobný budoucí fiskální vývoj způsobený demografickým vývojem (např. pravděpodobné stárnutí populace způsobené výrazným prodloužením střední délky života), dělají z dlouhodobého hlediska dánskou fiskální politiku příliš udržitelnou. Na jaře 2018 byl tzv. ukazatel fiskální udržitelnosti vypočítán na 1,2 (dánskou vládou) resp. 0,9% (dánskou hospodářskou radou) HDP. To znamená, že za předpokladů použitých v projekcích by mohla být fiskální politika trvale uvolněna (prostřednictvím štědřejších veřejných výdajů a / nebo nižších daní) přibližně o 1% HDP při dlouhodobém zachování stabilního poměru veřejného dluhu k HDP. Měnová politika Dánskou měnou je dánská koruna, která je rozdělena na 100 øre, byla zavedena v roce 1875 a nahradila předchozí šilinky. Dánsko má velmi pevnou tradici v udržování systému fixního směnného kurzu, která sahá až do období zlatého standardu za dob Skandinávské měnové unie mezi roky 1873 a 1914. Po rozpadu mezinárodního Brettonwoodského systému v roce 1971 Dánsko opakovaně během 70. a začátku 80. let korunu znehodnocovalo a udrželo tak politiku „pevných, ale nastavitelných“ směnných kurzů. Následně ale rostoucí inflace vedla k tomu, že Dánsko vyhlásilo v roce 1982 politiku fixního směnného kurzu. Zpočátku byla Dánská koruna vázaná na evropskou měnovou jednotku, od roku 1987 na německou marku a od roku 1999 na euro. Ačkoli bylo Dánsko způsobilé, rozhodlo se do Evropské měnové unie (EMU) v době jejího založení nevstoupit. V roce 2000 dánská vláda navrhla a obhajovala členství v Evropské měnové unii a na základě toho bylo uspořádáno referendum, kterého se zúčastnilo 87,6 % občanů a z nich 53 % dánské členství v EMU odmítlo. Poté bylo členství ještě párkrát projednáváno, ale průzkumy veřejného mínění po finanční krizi v letech 2007–2008 prokázaly, že většina obyvatel Dánska je proti vstupu do EMU. a v dnešní době se už dánská politika touto otázkou nezabývá. Za udržování fixního směnného kurzu odpovídá Dánská centrální banka (Danmarks Nationalbank). Důsledkem politiky směnného kurzu musí centrální banka upravovat své úrokové sazby, aby zajistila stabilní směnný kurz, a proto nemůže současně provádět měnovou politiku, jako např. stabilizovat domácí inflaci nebo míru nezaměstnanosti. To dánskou stabilizační politiku zásadně odlišuje od sousedních zemí, jako je Norsko, Švédsko, Polsko nebo Spojené království, v nichž mají centrální banky hlavní stabilizační roli. Dánsko je v současnosti jedinou členskou zemí Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), která udržuje nezávislou měnu s pevným směnným kurzem. V důsledku toho je dánská koruna jedinou měnou v Evropském mechanismu směnných kurzů II (ERM II). V prvních měsících roku 2015 zažilo Dánsko velký příliv kapitálu, což způsobilo po mnoho let největší tlak na fixní směnný kurz a dánská koruna posílila. Dánská centrální banka reagovala různými způsoby, ale zejména snížením úrokových sazeb na rekordně nízkou úroveň. Dne 6. února 2015 došlo ke snížení depozitních certifikátů, jedné ze čtyř oficiálních sazeb dánské centrální banky, na −0,75 %. V lednu 2016 byla sazba zvýšena na −0,65 % a na této úrovni se od té doby udržuje. Inflace v Dánsku byla v posledních desetiletích obecně nízká a stabilní, zatímco v roce 1980 činila roční inflace více než 12%, v období 2000–2017 byla průměrná míra inflace 1,8%. V roce 2019 byla 1,7%. Zdanění Daňová úroveň i úroveň vládních výdajů v Dánsku patří mezi nejvyšší na světě, což je tradičně připisováno severskému modelu, jehož je Dánsko příkladem, včetně zásad sociálního státu, které se historicky vyvíjely během 20. století. V roce 2017 činila oficiální dánská úroveň daně 46,1 % HDP. Nejvyšší rekordní úroveň dánských daní byla 49,8 % HDP dosažená v roce 2014 z důvodu vysokých mimořádných jednorázových daňových příjmů způsobených reorganizací dánského systému financování důchodů. Dánský poměr daně k HDP ve výši 46 % byl druhý nejvyšší ve všech zemích OECD. Průměr OECD byl 34,2 %. Daňová struktura Dánska (relativní váha různých daní) se také liší od průměru OECD, protože dánský daňový systém v roce 2015 byl charakterizován výrazně vyššími příjmy z daní z příjmu fyzických osob, zatímco na druhé straně žádné příjmy vůbec nevycházejí z příspěvků na sociální zabezpečení. Nižší podíl příjmů v Dánsku pochází z daní z příjmů právnických osob a zisky a daní z nemovitostí než v OECD obecně, zatímco podíl odvozený od daní ze mzdy, DPH a jiných daní ze zboží a služeb odpovídá průměru OECD. Průměrná mezní sazba daně z příjmu z práce byla v roce 2016 pro všechny dánské plátce daně 38,9 %. Průměrná mezní daň z příjmu fyzických osob činila 30,7 %. Profesor ekonomie na Princetonské univerzitě Henrik Kleven uvedl, že tři odlišné politiky v Dánsku a jeho skandinávských sousedech znamenají, že vysoké daňové sazby způsobují pouze relativně malé narušení ekonomiky: rozšířené používání informací třetích stran pro účely výběru daní (zajištění nízké úrovně daňových úniků), široké daňové základy (zajišťující nízkou úroveň obcházení daní) a silná dotace zboží, které doplňují práci (zajišťující vysokou míru účasti na pracovních silách). Specifické aspekty vládních příjmů Souběžně s vysokou úrovní daní tvoří vládní výdaje velkou část HDP a vládní sektor plní mnoho různých úkolů. V září roku 2018 pracovalo v sektoru vládních institucí 831000 lidí, což je zhruba 29,9 % všech zaměstnanců. V roce 2017 tvořily celkové vládní výdaje 50,9% HDP. Vládní spotřeba tvořila přesně 25 % HDP (např. výdaje ve vzdělání a zdravotnictví) a vládní investice (infrastruktura apod.), výdaje dalších 3,4 % z HDP. Převody osobních příjmů (např. pro starší nebo nezaměstnané osoby) činily 16,8 % HDP. Sociální zabezpečení Dánsko má systém pojištění pro případ nezaměstnanosti zvaný A-kasse (dánsky arbejdsløshedskasse). Tento systém vyžaduje placené členství ve státem uznávaném fondu nezaměstnanosti. Většinu těchto fondů spravují odbory a část výdajů je financována prostřednictvím daňového systému. Členové A-kasse nemusejí být členy odborového svazu. Ne každý dánský občan nebo zaměstnanec má nárok na členství v tomto fondu a členské příspěvky jsou ukončeny po dvou letech nezaměstnanosti. Osoba, která není členem A-kasse nemůže pobírat dávky v nezaměstnanosti. Fondy v nezaměstnanosti neplatí dávky nemocným, kteří jsou místo toho převáděni do obecného systému sociální podpory. Dánsko má celostátní komunálně spravovaný systém sociální podpory proti chudobě, který má za úkol zajišťovat minimální životní příjem kvalifikovaným občanům. Všichni dánští plnoletí občané mohou požádat o finanční podporu, pokud nemohou sami sebe nebo svou rodinu zajistit. Schválení není automatické a rozsah tohoto systému se od 80. Let obecně zmenšuje. Nemocní mohou dostávat finanční podporu po celou dobu své nemoci. Jejich schopnost pracovat bude po 5 měsících nemoci přehodnocena. Systém sociálního zabezpečení související s trhem práce prošel od konce 90. let několika změnami a finančními škrty v důsledku politických programů na zvýšení nabídky práce. Následovalo několik reforem o právech nezaměstnaných, částečně inspirovaných Dánskou hospodářskou radou. Například v roce 2010 bylo zavedeno snížení dávky v nezaměstnanosti o polovinu,z původních 4 na 2 roky, což ztěžuje opětované získání tohoto práva dvakrát více. Osoby se zdravotním postižením mohou požádat o trvalé sociální důchody. Rozsah podpory závisí na schopnosti pracovat a lidé mladší 40 let nemohou pobírat sociální důchod, pokud nejsou považování za práceschopné. Ačkoli Dánsko splňovalo ekonomická kritéria Evropské měnové unie (EMU), rozhodli Dánové v referendu v září 2000 o nepřijetí eura. Měnou tak zůstala dánská koruna. Dánové mají dokonce trvalou výjimku (opt-out) na vstup do eurozóny. Pokud by jí vláda chtěla odvolat, musí o tom vypsat referendum. Ač je Dánsko relativně malou zemí, má sedmý největší trh s cennými papíry na světě (čtvrtý v Evropě). Kodaňská burza je věhlasná a je proslulá tím, že jako vůbec první na světě zavedla elektronické obchodování s cennými papíry. Zahraniční obchod Jako malá otevřená ekonomika je Dánsko velmi závislé na svém zahraničním obchodu. V roce 2017 tvořila hodnota celkového vývozu zboží a služeb 55 % HDP, zatímco hodnota celkového dovozu činila 47 % HDP. Obchod se zbožím tvořil mírně více než 60 % vývozu i dovozu a zbývající obchod se službami téměř 40 %. Stroje, chemikálie a příbuzné výrobky, jako jsou léky a zemědělské produkty, byly v roce 2017 největšími skupinami vývozního zboží. Vývozům služeb dominovaly služby nákladní, námořní dopravy z dánského obchodního námořnictva. Většina z nejdůležitějších dánských obchodních partnerů jsou sousední země. Pět hlavních dovozců dánského zboží a služeb v roce 2017 bylo Německo, Švédsko, Spojené království, Spojené státy americké a Norsko. Pět zemí, z nichž Dánsko v roce 2017 dovezlo nejvíce zboží a služeb, bylo Německo, Švédsko, Nizozemsko, Čína a Velká Británie. Po téměř stálém schodku běžného účtu platební bilance od počátku šedesátých let si Dánsko udržovalo přebytek na svém běžném účtu BOP každý rok od roku 1990, s jedinou výjimkou roku 1998. V roce 2017 činil přebytek běžného účtu na přibližně 8 % HDP. V důsledku toho se Dánsko změnilo z čistého dlužníka na čistou věřitelskou zemi. Do 1. července 2018 činil čistý zahraniční majetek nebo čistá mezinárodní investiční pozice v Dánsku 64,6 % HDP, takže Dánsko mělo největší čisté zahraniční bohatství v poměru k HDP kterékoli země EU. Jelikož se roční běžný účet rovná hodnotě domácích úspor minus celkové domácí investice, je změna ze strukturálního schodku na strukturální přebytek způsobena změnami těchto dvou složek národního účtu. Zejména v letech 1980 až 2015 se dánská národní míra úspor ve finančních aktivech zvýšila o 11 % HDP. Dva hlavní důvody této velké změny v chování v oblasti domácích úspor byly rostoucí význam rozsáhlých povinných důchodových systémů a několika dánských fiskálních politik. reformy v období, které výrazně snížilo daňové odpočty úrokových nákladů domácností, čímž se snížila daňová dotace spotřebitelského dluhu. Kultura Literatura Nejznámějším Dánem ve světě je klasik dětské literatury Hans Christian Andersen. Známým tvůrcem dětské literatury je také William Heinesen, dánsky píšící Faeřan. Zakladatelem moderní dánské literatury (stejně jako norské) byl Ludvig Holberg. Nejvýznamnějším představitelem literární skupiny Jutland byl Jeppe Aakjær, dánského romantismu Adam Oehlenschläger, naturalismu Jens Peter Jacobsen, sociální prózy Martin Andersen Nexø, válečné prózy Sven Hassel, nejslavnější píšící Dánkou je Karen Blixenová. Jako dramatik a zvláště scénograf se prosadil Kjeld Abell. Významnými současnými autory jsou Peter Høeg, Klaus Rifbjerg či básník Jens Fink-Jensen. Nobelovu cenu za literaturu získali Henrik Pontoppidan, Karl Adolph Gjellerup a Johannes V. Jensen. Nejprestižnější skandinávskou literární cenu, cenu Severské rady, jež se uděluje od roku 1962, získali dánští spisovatelé Klaus Rifbjerg, Thorkild Hansen, Villy Sørensen, Peter Seeberg, Peer Hultberg, Dorrit Willumsenová, Pia Tafdrupová, Henrik Nordbrandt, Naja Marie Aidtová, Kim Leine, Kirsten Thorupová a Jonas Eika. Známý je též básník a hudebník Benny Andersen. Z grónských spisovatelů se prosadila zejména Niviaq Korneliussenová. Dánská královská knihovna je největší národní knihovna v severských zemích. Roku 1999 získala novou budovu zvanou Černý diamant. V knihovně se nachází i vzácná bohemika, která se do Švédska dostala jako válečná kořist po třicetileté válce. Hudba Za nejvýznamnějšího dánského hudebního skladatele je považován Carl Nielsen. Lze vzpomenout též Nielse Wilhelma Gadeho, varhanního skladatele Nicolause Bruhnse nebo Friedricha Kuhlaua. Lars Ulrich je bubeníkem a spoluzakladatelem známé americké skupiny Metallica. V žánru eurodance se v 90. letech mezinárodně prosadila skupina Aqua, především se svým hitem Barbie girl. Duo Olsen Brothers vyhrálo soutěž Eurovision Song Contest v roce 2000, již v roce 1963 se to povedlo i Jørgenu Ingmannovi. Klasiky heavy metalu a rocku jsou Mercyful Fate, King Diamond, Pretty Maids a Volbeat. Jesper Kyd píše hudbu především k filmům a počítačovým hrám (Hitman, Assassin's Creed). K populárním současným zpěvačkám patří MØ, ke skupinám pak například Lukas Graham nebo Mew. Festival Roskilde patří k největším pravidelným akcím světové populární a rockové hudby. Slavným baletním tanečníkem byl Erik Bruhn. Architektura Nejslavnější gotickou stavbou v Dánsku je Katedrála v Roskilde, hrobka dánských králů. K nejvýznamnějším stavbám patří též zámek Kronborg v Helsingøru, kam William Shakespeare umístil děj svého Hamleta. Obě stavby jsou na seznamu světového dědictví UNESCO. Egeskov je nejzachovalejším renesančním vodním hradem v Evropě. Renesančními skvosty jsou i zámky Frederiksborg a Rosenborg, kde jsou uloženy dánské korunovační klenoty. Baroko zanechalo stopu zejména Palácem Frederiksberg, Frederikovým kostelem a Kostelem spasitele v Kodani. K ukázkám dánské modernistické architektury patří Grundtvigs Kirke. Jørn Utzon je nositel prestižní architektonické Pritzkerovy ceny a autor jedné z nejznámějších staveb světa, Opery v Sydney. Funkcionalismus v dánské architektuře reprezentoval zejména Arne Jacobsen, který měl značný vliv na podobu typických dánských předměstských domů. Z designérů se mezinárodně prosadil Verner Panton, jakkoli v Dánsku jinak nepříliš obvyklou extravagancí. Výtvarné umění Pozoruhodným dokladem umění doby bronzové na území Dánska je Trundholmský sluneční vůz, objevený roku 1902. Keltský původ má Kotlík z Gundestrupu, ten však patrně nebyl na dánském území původně vyroben, neboť Keltové v Dánsku podle historiků nežili. Náměty z dánské historie a antické mytologie byly typické pro zakladatele dánské malířské školy Nicolaie Abrahama Abildgaarda. Začátek 19. století je někdy nazýván zlatým věkem dánského malířství, zejména díky romantickým tvůrcům, jako byli Christoffer Wilhelm Eckersberg, Constantin Hansen nebo Wilhelm Marstrand, jehož žákem byl Carl Heinrich Bloch. Umělecká kolonie ve Skagenu přilákala malíře, jako byl Peder Severin Krøyer, Michael Ancher nebo jeho žena Anna Ancherová. V Dánsku se narodil i významný impresionistický malíř Camille Pissarro či představitel expresionismu Emil Nolde. Malířku Gerdu Wegenerovou proslavil román a film Dánská dívka. Zřejmě nejvýznamnějším evropským neoklasicistním sochařem byl Bertel Thorvaldsen. K situacionismu se hlásil sochař a malíř Asger Jorn. Ikonickým symbolem Kodaně je socha Malá mořská víla. Dánský design silně ovlivnil Piet Hein, který navrhl široké využití tzv. superelipsy, která se stala charakteristickým znakem moderní skandinávské architektury. Obhajoval použití superelipsy i při výrobě nábytku a v dalších oblastech. Průkopníci umění fotografie, jako byli Mads Alstrup a Georg Emil Hansen, připravili cestu pro tuto rychle rostoucí profesi během druhé poloviny 19. století, oba byli mezinárodně uznávanými uměleckými a novinářskými fotografy. Mezi nejúspěšnější současné dánské fotografy se řadí Jacob Aue Sobol nebo Claus Bjørn Larsen. Nejvýznamnějšími galerijními institucemi v Dánsku jsou Státní muzeum umění, Nová glyptotéka Carlsbergu, Muzeum moderního umění Arken, Ordrupgaard a Louisiana Museum of Modern Art ve Fredensborgu. Do všech dánských státních muzeí je vstup zdarma, stejně tak je zdarma půjčování knih v knihovnách. Film Světově známým se stal filmový režisér Lars von Trier, spoluautor Dogmatu 95. Dalším signatářem tohoto filmařského manifestu byl Thomas Vinterberg. Oscara mají Bille August, Gabriel Axel či Susanne Bierová. Klasikem dánského filmu je Carl Theodor Dreyer, držitel Zlatého lva z Benátek (1955). Hereckou hvězdou němého filmu byla Asta Nielsenová. V béčkových a žánrových hollywoodských filmech se proslavila herečka Brigitte Nielsenová, manželka Sylvestera Stalloneho. V jejích stopách dnes jde Connie Nielsenová. Televizní Hra o trůny proslavila Nikolaje Coster-Waldaua. Ve filmech Jean-Luca Godarda se stala známou Anna Karina, režisérova múza. Dánský původ má i americký herec Viggo Mortensen. Bondovka Casino Royale proslavila herce Madse Mikkelsena. Mezi světovými válkami dosáhla celoevropského věhlasu filmová komická dvojice Pat a Patachon, v češtině jsou jejich umělecké přezdívky dodnes úslovím označujícím kontrast velkého a malého člověka. V americké televizi jako hudební komik proslul Victor Borge. V modelingu se prosadila Helena Christensenová nebo Nina Agdalová. Výjimečným kulturním fenoménem 21. století se stala dánská televizní tvorba, seriály jako Vláda (Borgen), Most (Broen) či Zločin (Forbrydelsen) zaznamenaly celosvětový úspěch. Tato díla proslavila například Sidse Babett Knudsenovou, Pilou Asbæka, Kima Bodniu nebo Larse Mikkelsena. Dánsko má velkou tradici zábavných parků. K nejnavštěvovanějším v Evropě patří Legoland. Druhým nejstarším zábavním parkem v Evropě je známé Tivoli. Také vůbec první zábavní park vznikl v Dánsku – Dyrehavsbakken. Kuchyně Typickým dánským pokrmem jsou sendviče, jež se nazývají smørrebrød, doslova „chleba s máslem“. Jsou ze žitného chleba a obvykle obsahují i maso či rybu. Základem dánské kuchyně je vepřové, jehož Dáni produkují nejvíce v Evropě. Typickými pochoutkami z něho jsou smažené karbanátky z mletého masa frikadeller, závitky z vepřového žaludku rullepølse, vepřová pečeně flæskesteg, vepřové klobásy pølse, či prastarý aebleflaesk – vepřové s jablky. Z ryb je oblíbená vařená treska. Místo majonézy se obvykle podává její specifická verze zvaná remuláda, jež je obohacena o množství nakrájené zeleniny a koření. Nejoblíbenějším moučníkem je rødgrød med fløde, ovoce se šlehačkou. Nejoblíbenějším nápojem je pivo, z domácích značek zejména Carlsberg, Tuborg či třeba Faxe. Nejoblíbenější pálenkou je akvavit, jež se vypaluje z brambor či obilí a ochucuje se buď anýzem, fenyklem, kmínem nebo koriandrem. Oblíbeným je též třešňový likér Heering, nebo bylinný likér Gammel Dansk. Velmi rozvinutý je mlékárenský průmysl, který produkuje řadu ochucených tvarohů či jogurtů. Typické pro Dány je, že oběd bývá studený, teplá je až večeře, která je považována za hlavní jídlo dne. V posledních letech se v Dánsku stala velkou módou kvalitní gastronomie, existuje tam již 22 restaurací, které získaly michelinskou hvězdu. Restaurace Geranium v Kodani má michelinské hvězdy dokonce tři, což je maximální počet. Věda Dánsko má mimořádně silnou vědeckou tradici. První kvantový model atomu vytvořil fyzik Niels Bohr. Jeho bratr Harald Bohr byl významný matematik (ale také fotbalista a držitel stříbrné olympijské medaile). Studiem elektromagnetismu proslul fyzik Hans Christian Ørsted. Významným novověkým astronomem byl Tycho Brahe, po jeho boku mu stála jeho sestra Sophia Braheová. Rychlost světla jako první spočítal astronom Ole Rømer. Studium hvězd výrazně posunul Ejnar Hertzsprung, John Dreyer zase sestavil dodnes užívaný katalog objektů hlubokého vesmíru. Jednoduchou metodu na rozeznávání bakterií vyvinul bakteriolog Hans Christian Gram. Průkopníkem v oblasti anatomie, geologie a paleontologie byl Niels Stensen. Tezi o žhavém jádru země jako první formulovala geofyzička Inge Lehmannová. Škálu pH zavedl chemik Søren Peder Lauritz Sørensen. Objevitelem lymfatického systému byl Thomas Bartholin. Valdemar Poulsen vynalezl první verzi magnetického zápisu, de facto první magnetofon. Významným geometrem byl Caspar Wessel, zoologem a mineralogem Morten Thrane Brünnich, entomologem Johan Christian Fabricius. Chemik Johannes Nicolaus Brønsted formuloval významnou Brønstedovu–Lowryho teorie kyselin a zásad. Biolog Wilhelm Johannsen jako první užil pojem gen, Eugenius Warming je označován za zakladatele ekologie. Nobelovu cenu za fyziku má (krom výše uvedeného Nielse Bohra) Aage Bohr a Ben Roy Mottelson, za chemii Jens Christian Skou, za fyziologii August Krogh, Niels Ryberg Finsen (narozen na Faerských ostrovech), Johannes Fibiger, Niels Kaj Jerne a Henrik Dam. V informatice se prosadil zejména Bjarne Stroustrup, autor programovacího jazyka C++, Rasmus Lerdorf, tvůrce programovacího jazyka PHP (narozen v Grónsku a dnes s kanadským občanstvím) či Peter Naur, spoluautor Backus-Naurovy formy.V oblasti humanitních a sociálních věd si dlouhodobě nejvyšší „rating“ udržuje filozof Søren Kierkegaard. Saxo Grammaticus sepsal ve 12. století 16svazkové dějiny Dánska v latinském jazyce pod názvem Gesta Danorum (Činy Dánů). Jde o nejranější a nejvýznamnější dánské dějepisné dílo a zároveň prostředek národní identifikace. Konstruktérem moderního dánského nacionalismu je filozof Nikolaj Frederik Severin Grundtvig. Velkou tradici má dánská lingvistika, Louis Hjelmslev patří k významným představitelům obecné teorie jazyka, Vilhelm Thomsen byl významný turkolog, Otto Jespersen je znám jako odborník na angličtinu, stejně jako Rasmus Rask, který také jako první upozornil na podobnosti mezi litevštinou a slovanskými jazyky, kteroužto ideu rozvinul Holger Pedersen. Velmi vlivným literárním teoretikem a kritikem byl Georg Brandes, grónské eskymáky studoval antropolog a polárník Knud Rasmussen. Průkopníkem archeologie byl Christian Jürgensen Thomsen. Jako „skeptický ekolog“ proslul Bjørn Lomborg. Nejvýznamnější vědeckou institucí v zemi je Kodaňská univerzita. V Šanghajském žebříčku, který tradičně hierarchizuje nejlepší vysoké školy na světě, se Kodaňská univerzita v roce 2021 umístila na 30. místě na světě. Předčila tak všechny severské univerzity, a nejen ty - na evropském kontinentě (pomineme-li Británii) jí konkuruje jen ETH Zürich. V první stovce žebříčku má Dánsko navíc ještě jednu školu, Aarhuskou univerzitu. Studium na vysoké škole v Dánsku je pro studenty z EU/EHP nebo s trvalým pobytem v Dánsku bezplatné. Pro ostatní zahraniční studenty se poplatky pohybují v závislosti na studijním programu od přibližně 6 000 do 18 000 EUR ročně. Sport Nejpopulárnějším sportem v Dánsku je fotbal. Dánská fotbalová reprezentace vyhrála Mistrovství Evropy 1992. Zlatý míč pro nejlepšího fotbalistu Evropy získal roku 1977 Allan Simonsen. Dalšími známými hráči byli Preben Elkjær Larsen, Michael Laudrup, Peter Schmeichel či Christian Eriksen. Velmi úspěšní jsou Dánové také v házené. Muži vyhráli olympijský turnaj v Rio de Janeiru roku 2016 a dvakrát mistrovství Evropy (2008, 2012), ženy třikrát vyhráli olympijské hry (1996, 2000, 2004), jednou mistrovství světa (1997) a třikrát mistrovství Evropy (1994, 1996, 2002). Nejznámějšími házenkáři jsou Mikkel Hansen (nejlepší hráč světa 2011, 2015 a 2018), Niklas Landin Jacobsen (triumfoval ve stejné anketě v roce 2019) či Anja Andersenová (nejlepší házenkářka světa 1997). Geografie Dánsko předurčuje k popularitě jachtingu a Paul Elvstrøm v něm také získal čtyři zlaté olympijské medaile. Podobnou tradici má dánské veslování a pádlování, dánské veslice vybojovaly na olympiádách již sedm zlatých, kanoisté tři. K veslařským legendám patří Eskild Ebbesen, držitel pěti olympijských kovů. Dánové též patří k národům, které si připsaly olympijské zlato již na prvních hrách v Athénách roku 1896, díky vzpěrači (a vůbec všestrannému sportovci) Viggo Jensenovi. Významných úspěchů dosahují Dáni tradičně také v cyklistice (Henry Hansen, Willy Hansen, Niels Fredborg, Lasse Norman Hansen, Bjarne Riis, Michael Rasmussen, Jonas Vingegaard). Peter Gade patří k nejlepším evropským badmintonistům všech dob, Poul-Erik Høyer Larsen dokázal jako první evropský mužský badmintonista uzmout zlatou olympijskou medaili Asiatům, kteří jinak v této disciplíně tradičně dominují. Roku 2021 ho napodobil Viktor Axelsen. Zajímavostí je, že ačkoli je Dánsko obvykle vnímáno jako severská země, zimní sporty zde nejsou příliš populární a jedinou olympijskou medaili ze zimních her získali dánští curleři v roce 1998. Světovou tenisovou jedničkou se dokázala stát Caroline Wozniacká. Dán keňského původu Wilson Kipketer vybojoval tři tituly mistra světa v běhu na 800 metrů. V závodech 24 hodin Le Mans se rekordními devíti vítězstvími proslavil Tom Kristensen. Populární v Dánsku jsou také závody na ploché dráze, k úspěšným závodníkům patří Ole Olsen či Nicki Pedersen. Ze šachistů lze jmenovat Benta Larsena či Aarona Nimcoviče. Zajímavosti Po cestovateli Vitusu Beringovi se dnes jmenuje Beringova úžina. Odkazy Poznámky Reference Literatura Související články Dánské království Dánské království (středověk) Dánsko-německé vztahy Kauza karikatur proroka Mohameda Lov velryb na Faerských ostrovech Seznam hlav dánského státu Seznam měst v Dánsku Externí odkazy http://www.denmark.dk – oficiální stránky dánské vlády vKodani.cz – portál pro Čechy a Slováky v Kodani a okolí Dánsko – turistické informace o Dánsku i Kodani Satelitní fotografie Dánska Dánské království Severské státy Státy Evropy Státy EU Státy NATO Státy Severské rady Království Metropolitní nebo kontinentální části států Státy Unie pro Středomoří


30. 4. 2012 Dragon's Dogma - demo Dragon's Dogma se hraje mnohem lépe, než například Dragon's Age 2 a když se podržíme čistě soubojové mechaniky, tak i lépe, než Skyrim nebo například Darkstalkers. Trochu vzdáleně totiž bitvy svou atmosférou připomínají Demon's Souls, při soubojích s bossy pak dokonce Shadow of the Colossus. Ani jedna z jmenovaných her není samozřejmě "špatná", že by musely být překonány, ale při hraní jsem jasně cítil, že tohle mi velice vyhovuje a že bych chtěl rozhodně víc. Takový mix God of War s Demon's Souls - nezvrhává se to do brutální akce, ale ani do příliš opatrného klikání - něco mezi, což se mi líbí. Zkusil bych to shrnout do několika mála odstavců. Co se mi na demoverzi líbilo? V prvé řadě jsem si vlezl do editoru postaviček a dobrou hodink 1000 u jsem si procházel varianty nastavení. Editor je skvěle vymyšlený. Můžete v něm jednoduše vybrat vzorovou postavičku (cca 10 archetypů pro každé pohlaví), ale také se vrhnout do hloubky. Na výběr jsou desítky variant uší, očí, nosů, tvarů tváří a tak dále - a i tyto varianty si pak dále lze detailněji upravit - pozici, velikost, případně barvu. V tom výsledku jsem si s editorem vyhrál víc, než například v Elder Scrolls, měl jsem to víc pod kontrolou a jelikož se předdefinované varianty od sebe dost liší, je větší zábava si s postavičkou hrát. Velké plus - snad poprvé v historii počítačových her si zde nemusíme vytvářet jen krasavce, ale také ošlivce. Teď nehovořím o náhodných zrůdách díky absurdnímu poskládání prvků - ale také tlusté stařeny, anorektické mladíky nebo "prostě ošklivé tlusté starochy", což je palec nahoru. Dost bylo naleštěných koz! Povislost má ve hrách také svoje místo! Dragon's Dogma má navíc bezesporu dobře udělanou grafiku. Co se designu týče, tak nevybočuje ze standardu fantasy, které osciluje mezi temným pojetím ála Demon's Souls a sluníčkovým výhledem z Final Fantasy. Technologicky mne překvapila plynulost hry, skvělá práce se stíny a světlem, výhled do krajiny, poměrně detailní modely postav, příšer i textury - je to jedna z těch her, která možná nereprezentuje špičku v oboru, ale zároveň má daleko k nějakému průměru. Animace jsou bohaté, což přesně koresponduje s komplexitou ovládání. A ovládání je další plus. V zásadě máme na akčních tlačítcích základní sadu útoků a pak dva "shifty" - tedy L1 a R1. Podle povolání pak každý shift dělá něco jiného. U bojovníka jsou na L1 skryté kombinace pro práci se štítem, na R1 pak extra útoky s mečem. U rogue (zde se nehodí tradiční české "zloděj") je na L1 práce s lukem, na R1 práce s dýkou. V demoverzi není možnost si osahat mága či další povolání, ale dá se usuzovat, že podobně to bude u všechno postav. Snadno tak máte po ruce až dvanáct různých útoků, v praxi jsem jich ale našel osm. Musíme ale brát v ohled také úroveň postavy, není pochyb, že technik bude ve hře daleko více a bude záležet na nějakém vývojovém stromu dovedností či jiném druhu implementace RPG prvků. Perličkou je pak možnost uchopovat libovolné předměty do dlaní a házet s nimi, což lze aplikovat i na samotné nepřátele. Je sranda, když chytíte goblina za zády a křiknete na parťáka, aby ho propíchl. Nebo se lze vyškrábat na bosse samotného a řezat do něj. Skutečně mne dostalo, když jsem se chytil zadního pařátu Griffina a ten se mnou vzlétl k oblakům. Řezal jsem do něj jako o život a krev pršela na moje přátele na zemi. Mimochodem - při držení nepřítele lze podle situace také použít shiftované dovednosti, což jen umocňuje konzistenci systému. Atmosféra je bezesporu hlavní deviza hry. Jak v dungeonech, tak venku - člověk má pocit unikátního prostoru. Líbí se mi, že si člověk musí doplňovat olej v lucerně, líbí se mi, že nepřátelé s klesajícím zdravím mění svoje chování a vzhled (zejména had vyčuhující ze zadku souloží 1000 cího lva). Líbí se mi možnost vyhodit spoluparťáky do vzduchu, aby se chytili křídla bosse. Líbí se mi opravdu velká rozdílnost útočných tahů dle toho, jaký shift použijeme - umocňuje to pocit kontroly nad bojištěm. Líbí se mi, že bossové vydrží relativně dlouho a že je dobré u nich měnit taktiku (umím si představit, že by bitky mohly připomínat Monster Hunter). Celkově dávám na atmosféru opravdu hodně, takže by se mohlo zdát, že Dragon's Dogma je jasná koupě. Co se mi na demoverzi nelíbilo? Snad největší problém mám s tím, že hra je zaměřená na partu, nikoliv na jednotlivce. To samo o sobě není vůbec špatná zpráva, avšak mám obavu, že onu partu budou reprezentovat lidé z online komunity. To znamená, že jsou tady pro mne dvě varianty. Buď budu hrát offline s AI panákama nevalné pomoci a bez možnosti je pořádně ovládat jako partu. Anebo to budu hrát online s dementama nevalné pomoci, bez možnosti je pořádně ovládat jako partu. Asi bych chtěl moc, aby hra disponovala pauzovacím systémem pro rozdávání příkazů, které by pak parťáci na základě vztahu k mé postavě plnily s různou vervou. Anebo nějaký realtime systém s pomáháním, jako jsme viděli v Rogue Galaxy - či gambit systém z Final Fantasy 12. Zaměření na MMO složku hry mne trochu děsí, abych se přiznal. Grafika je sice po většinu času skvělá, ale nemohl jsem si nevšimnout mnoha nesmyslných ústupků. Noční obloha se skládá ze tří verzí černě, která je v pruzích odstupňována, takže to vypadá, jako temná verze duhy (něčím podobným nepochopitelně trpěl například Fallout 3 na Playstation 3). Stejně tak animace postaviček jsou povětšinu času v pohodě, ale občas přeskakují z jednoho postoje do druhého, což působí rušivě. Největší políček si ale zaslouží kamera, která nechtěně udělá z dění na monitoru mumraj, neboli jarmum. Když visím zespodu na drakovi a kamera je tvrdohlavě pořád zhora, tak skutečně nevím, zda útočím, zda padám, kde vlastně jsem - a to všechno zakrývá GUI, tedy jména jména postaviček a jejich zdravíčko. Chvílemi jsem tak prostě nevěděl, co se kolem mne děje a tak jsem třeba dvacet vteřin prostě čekal, až mne boss setřese, abycho mohl pokračovat v hraní. Je mi jasné, že Dragon's Dogma je zaměřením hra o soubojích a lootu, jak se na MMO sluší a patří. Obávám se ale, že to je přesně směr, který mne dlouhodobě nebude bavit. Obávám se, že ve hře nebudou žádné nebojové dovednosti - kradení, dialogy, smlouvání, maskování, plížení a tak podobně. Je to podle mne škoda, jakési nevyužití prostoru kolem nás. Ze všeho se náhle stávají jen kulisy pro bitvy. Rád bych si dal příběhové RPG, kde bych se musel dostat s omezenými prostředky z vězení anebo třeba jen projít bludiště v jeskyni s omezeným olejem do lucerny. Tohle všechno se zdá, že ve hře nebude. Prostě se jen připojím k serveru a jdeme společně řezat. Pokud demoverze reprezentuje obtížnost hry "normal", tak bych řekl, že hra nebude poskytovat výzvu, jako třeba Demon's Souls, čili že vše půjde vyřešit brutální silou a klikáním o sto šest. Bojím se, že hra bude postrádat taktický element a nutnost spolupráce. V demoverzi jsem první část dojel bez problémů jen s jednou postavou (respektive jsem si nevyvolal kamarády - měl jsem k dispozici jen ty, co se přidají automaticky) a nevšiml jsem si nutnost nějak zásadně měnit polohu vůči bossovi. Prostě řezat hlava nehlava. Výše jsem napsal možnosti kombinací - například lze umlčet magické schopnosti bosse kouzlem družinového mága. To je pravda, ale jelikož jsem bosse vykostil i tak bez problémů, uniká mi design těchto příšer. Stejně tak se mi z principu nelíbí, že postavičky v souboji neumírají. Je to dané žánrem, pochopitelně, ale z hlediska atmosféry a vžití do postav je to pro mne krok zpět. Možná, že hra bude v plné verzi reflektovat zkušenosti na základě toho, s jak moc velkou elegancí jsem někoho sejmul. Těchto "možná" je celá řada a uznávám, že poněkud neférově vypichuji věci, které demoverze nemohla pojmout, ukazuje jen jaderný element. Takže lze jen doufat, že se toho v plné verzi nakonec objeví více. Třeba práce s inventářem, při které se hra zastaví, bude v online jistě fungovat jinak, nemluvě o komunikaci s třemi příkazy "go, help, come". Jedna věc tady ale zůstává a tím je svět samotný. Mám rád velké prostory, mám rád neomezené cestování krajinou. Dragon's Dogma zdá se nabídne opravdu plnou náruč zkoumání světa a je to v současném okamžiku hlavní plus. Nepůjde o sandbox, jako Skyrim nebo GTA, vše bude předskriptované a jinak vzájemně nepropojené. Ale podívat se do dálky na nějaký kopec a říct si "Pojďme se tam podívat, třeba tam něco bude" je pro mne pořád jedna z hlavních věcí, která mne na médiu zvaném počítačové hry, baví. Dragon's Dogma bude bezesporu výtečnou hrou ve svém žánru, který si najde mnoho příznivců a zaslouženou slávu. Jestli ale budu mezi fanoušky patřit i já si momentálně nejsem jistý. Dávám tomu ale velkou šanci. 5 komentářů: Podle vseho nema Dragon Dogma zadnej co-op ani MP... pujde pouze pujcovat svoje bojovniky ostatni hracum.Hlavne kvuli penezum,zkusenostem a udajne take extra schopn 1000 ostem.. Jestli si hral GT5 tak podobnej system jako je v Bspec s pilotama ... pro me docela zklamani ponevadz souhlasim ze nejvetsi slabinou hry je prave zamereni na partu bez (online party) Urcite ale casem poridim ponevadz zapadnich rpg z japonska moc neni :)OdpovědětVymazat Hmm, jako ten systém s půjčováním je myslím dobrej nápad, ale implementace singlu s botama - no nevim.OdpovědětVymazat celkem se mi to demo líbí je to správně ujeté :-D a ten levo-kozlo-had taky nemá chybu :-D jen někdy je na obrazovce opravdu velký zmatek ...OdpovědětVymazat Jedna z par tech her, ktera se tvari, ze mam smysl kvuli mi mit PS3m taky si to zahraju.OdpovědětVymazat vcera jsem poridil demo na storu, 3gb jsem stravil za 7 hodin a stacilo... pozitri mam plnou a dobrodruzstvi zacne... nejvic mi sedi mag a soupnu ho na magic hunter... doporucuji vsem co hraji hradcore...nejtezsi obtiznost musi byt slusne o nervy....OdpovědětVymazat


source: fineweb

text: Karel Krejčí: Rustavi bude velmi těžký soupeř Zatímco výprava s plzeňskými fotbalisty zamířila minulý týden do rakouského Westendorfu na herní soustředění dolaďovat formu před blížící se Evropskou ligou, asistent trenéra Karel Krejčí cestoval na východ. Čekala jej velká neznámá – albánská Tirana, kam dorazil po necelých dvou hodinách letu z Mnichova. Důvodem jeho cesty nebyla dovolená v neobvyklé destinaci, ale pracovní povinnosti, neboť jak zasvěcení vědí, právě Tirana hostila zápas, který zajímal jak Viktorii, tak i její fanoušky. Vítěz dvojutkání Teuta – Rustavi, totiž bude příští týden soupeřem plzeňských fotbalistů. „Byl jsem se podívat na naše soupeře, kteří nás čekají v Evropské lize,“ upřesnil důvod cesty Karel Krejčí. Jak říká pravá ruka trenéra Pavla Vrby, Albánie jej příjemně překvapila. „Musím říci, že jsem odjížděl do neznámé země, člověk jen těžko odhadoval, co jej tam může potkat. Přesto musím říci, že jsem byl mile překvapen.“ Rozdílné jsou určitě i klimatické podmínky.... „Tak pochopitelně. Bylo tam velké teplo, ale my jsme si už něco podobného prožili v Jerevanu, takže zase až tak velké překvapení to nebylo.“ Ubytování v městečku Durres bylo prý na vysoké úrovni. „Byl jsem v hotelu přímo na pláži, vzdáleném od stadionu asi dvacet minut cesty. Co mě tak trochu překvapilo, že bylo tam docela dost turistů. Na druhou stranu musím říci, že ty podmínky, alespoň tam, kde jsem měl možnost vidět, byly skutečně na velice slušné úrovni.“ Při zajišťování vstupenek VIP karet vypomohl trenér Stanislav Levý, který momentálně v Albánii, společně se Zdeňkem Bečkou, působí. „Standa nám velmi pomohl, kdy nám přes jejich manažera zajistil vše potřebné na stadion.“ Samotný stadion jej ale nepřekvapil. „Nečekal jsem tam Allianz Arénu. Tušil jsem, že to nebude nic špičkového. Fungovala tam jedna tribuna, ostatní sektory byly na stání. Co mě ale zklamalo, byla návštěva. Na zápas přišlo odhadem osm set diváků. Takže ani atmosféra na stadionu nebyla nějaká bůh ví jaká.“ A samotný zápas? „Myslím si, že Rustavi vyhrálo zaslouženě. Celý zápas působili fotbalovějším dojmem.“ Poločasový výsledek tomu ale nenapovídal, po prvních pětačtyřiceti minutách se hrálo bez branek. „Rozhodli až ve druhé půli, kdy zpřesnili hru, zrychlili přechodovou fázi. Tomu určitě pomohlo i trojí vystřídání.“ Jedním ze střídajících hráčů byl Dimitri Tatanashvilli, který působil ve Viktorii v letech 2008-2010. „Myslím si, že ten první zápas hodně napověděl o postupujícím. Hráči Metalurgu byli jednoznačně lepší a po vstřelení první branky na hřišti dominovali.“ Takže se dá říci, že se poznatků o soupeři nasbíralo hodně? „Tak určitě je dobře, když máte možnost vidět soupeře, jak se říká na živo. Zde si zaslouží velkou pochvalu vedení klubu, které nám tím vyšlo maximálně vstříc a udělalo maximum pro to, abychom ty potřebné informace sehnali.“ Jaké informace tedy má Viktoria o svých soupeřích. „Doufám, že nepočítáte s tím, že vám je tady prozradím. Troufnu si tvrdit, že jich ale máme dostatek. Snad jen mohu říci, že rozhodně silnější jsou v ofenzivě.“ Došlo po utkání na setkání s Tatanashvillim? „Ano, viděli jsme se a krátce spolu i mluvili. Říkal, že se do Plzně těší. A vzkazuje Ja prijechaju,“ dodává kouč, který nechyběl ani u jednoho z plzeňských úspěchů.


Ve Frýdku-Místku se některé třídy ani neotevřou. „Čtyři třídy MŠ ve městě zůstanou v příštím školním roce zavřené,“ upřesnila mluvčí města Jana Matějíková.


source: CulturaX

text: BRIO 33657 Tahač se dřevem | LEGENIO - Lego - geniální zábava! BRIO 33962 Smart Tech Jeřáb 895,- Kč BRIO 32265 Vlak na baterie Myšáka Mickeyho 549,- Kč BRIO 33986 Strašidelný vlak 395,- Kč Kód produktu: brio33657 Magnet na zadní straně přívěsu umožňuje připojení k jakémukoliv vozu BRIO World. Pod červeným krytu přívěsu naleznete tři bezpečně uložená dřevěná polena. Každé poleno je vybaveno kovovým dílem pro připojení k libovolnému magnetickému jeřábu z BRIO World. Vyrobeno z kvalitního a odolného materiálu. Vyrobeno ze dřeva certifikovaného FSC®.


Jiří Svoboda sice upadl, ale přesto závod dokázal vyhrát - Pelhřimovský deník Jiří Svoboda sice upadl, ale přesto závod dokázal vyhrát Velký Rybník - Biketrialista Jiří Svoboda je po vleklých zdravotních problémech zpát〜ky. I ve druhém závodě po svém návratu mezi českou elitu získal medaili. Podnik v Děčíně, který byl zařazen do seriálu mistrovství republiky, dokonce vyhrál. Ačkoliv místní trať pořadatelům moc neumožňuje postavit trať té nejvyšší obtížnosti, tentokrát se to povedlo. Velké nároky kladla především na techniku jízdy. S jejími nástrahami se nedokázalo poprat hned několik zkušených riderů. Také Jiří Svoboda si vybral slabší chvilku: „Na kontrolním úseku číslo čtyři jsem měl ošklivý pád, z něhož jsem naštěstí odešel jen s pár modřinami. Od té doby jsem jel opatrně a jízda na jistotu mi nakonec přinesla zlato. Vyplatilo se to, rozhodovala každá chybička.“ O jediný trestný bod skončil na druhém místě zkušený reprezentant Tomáš Zedek, třetí byl Slovák Igor Aufricht.


source: wikipedia

text: Pavel Rosa (9. října 1906 – 28. června 1988) byl slovenský překladatel do esperanta. Překládal hlavně z poezie Vajanského, Jesenského, Kukučína, Jilemnického, Vámoše aj. Hlavní jeho překlad je Morto de Janošík od Botta. Autor velmi úspěšných učebnic a vedoucí osobnost esperantského hnutí na Slovensku. Související články Esperantská literatura Slovenští esperantisté Slovenští překladatelé Narození v roce 1906 Úmrtí v roce 1988 Muži Básníci tvořící v esperantu Překladatelé do esperanta Čeští překladatelé ze slovenštiny Narození 9. října Úmrtí 28. června


Trpišovský mezi malými slávisty. Ve finále McDonald's Cupu chce vidět právě je - Deník.cz Zkušenosti z nejvyšší fotbalové soutěže, ale Miloš Kratochvíl zároveň patří k plejádě hráčů,... Stoper Pavel Novák se v této sezoně zařadil po bok českobudějovických legend. Za Dynamo totiž...


text: Záznamy semifinálových utkání ASUS Národní Quake ligy 3. Uveřejněno v Video, Záznamy Tomáš Pospíchal v progamingu se pohybuje jako šéfredaktor klubu eSuba a spolupracuje na projektu Hitpoint. V budoucnu by se chtěl plně realizovat pro elektronický sport. © 2013 Hitpoint.cz. All Rights Reserved. Designed & Developed by Matt Brett / Powered by WordPress


The Meaningful Brand vysvětluje, jak úspěšné značky generují růst a hodnotu firem | Marketingové noviny.cz The Meaningful Brand vysvětluje, jak úspěšné značky generují růst a hodnotu firem Nová kniha Nigela Hollise, šéfanalytik Millward Brown, jedné z předních výzkumných agentur, naznačuje, že rychlý úspěch a krátkodobé ukazatele nejsou tím, co by mělo výkonné a marketingové ředitele firem zajímat v první řadě. Lepší hodnotu svým zákazníkům a podílníkům zajistí tím, budou-li se snažit vybudovat a posílit značky, které jsou podle něj tzv. „meaningfully different“ . V knize The Meaningful Brand s podtitulem “ How Strong Brand Make More Money“ , říká autor, který je odborníkem na značky, které už 30 let zkoumá: „Absence hodnot “ meaningfully different“ tedy cosi jako „významné odlišnosti“ u mnoha současných značek má za následek trh plný zboží, v němž chybí produkty a značky, které si dokáží získat loajalitu. Ta je tím, co zajistí vracejícího se zákazníka a tedy i klíčem k dlouhodobému úspěchu. Budování zákaznické loajality vyžaduje cílené odlišení značky, ať už funkční, emoční nebo sociální.“ Podklady pro knihu sbíral Nigel 15 let. Využívá analýzy dat z výzkumů zabývajících se vztahem zákazníka ke značce, případové studie z celého světa i rozhovory s předními světovými marketéry. Nastiňuje ve své knize model, jak vybudovat silnou značku, která dokáže zajistit finanční růst. „Víme, že smysluplné značky ovlivňují business od samého základu,“ říká Hollis. „Značky, které jsou “ meaningfully different “ dokáží zajistit trojnásobný objem prodeje a mají dvakrát větší pravděpodobnost růstu v následujících 12 měsících než značky průměrné. Tyto značky mají dokonce předpoklad k průměrnému ročnímu růstu své hodnoty o téměř 7 procent.“ Hollis osvětluje, co je hnacím motorem nárůstu finanční hodnoty značky, a že jasné vymezení pojmu “ meaningfully different “ je předpokladem úspěchu jakékoliv značky. Pokud marketéři tento parametr získají, je potřeba tento rozdíl prohlubovat a zkušenost se značkou maximálně komerčně využít. „Vezměte si značky jako Apple, Virgin, Facebook, Disney, Audi a Jack Daniels,“ říká Hollis. „Každá z nich je skvěle odlišná, udává nebo přesahuje trendy ve své kategorii a vyčnívá vysoko nad konkurenci. Většina z těchto značek se odlišuje svým hmotným I nehmotným základem. Ať už je odlišení funkční, fyzické nebo vizuální nebo založené na osobnosti, tonalitě nebo úhlu pohledu – tyhle značky si nikdy nespletete.“ Kniha „The Meaningful Brand , How Strong Brand Make More Money“ , vychází v nakladatelství Palgrave Macmillan a na internetu je běžně k dostání. Další témata, kterými se kniha zabývá, jsou: Proč jsou lidé ochotni připlatit si za značky, které dávají jejich životům smysl Jakým způsobem využívají značky jako Coca-Cola, Mondelēz International, Škoda a další, marketing a značku k budování hodnoty firmy, a jak se jim daří zůstat relevantními i na měnících se trzích Jak se na rozvíjejících se trzích mění postoj ke značce a co musí firmy znát pro rozvoj silné obchodní strategie Důležitost definice výrazné odlišnosti, vymezení se mezi konkurencí a zachování vlastní relevance k dosažení krátko- i dlouhodobého finančního úspěchu Vystoupení z davu – rozhodující role, kterou hraje marketing ve vytváření významné odlišnosti, kterou značky potřebují k vystoupení z davu, zachování vlastní relevance a dosažení dobrých finančních výsledků v prostředí dynamicky se měnících trhů. Nigel Hollis je šéf-analytikem v Millward Brown. Spolupracuje s globálními týmy v Millward Brown na analýzách potřeb klientů a utváří postoj společnosti ke všemu, co souvisí s marketingem a výzkumem trhu. Na počátku své 30-ti leté praxe ve výzkumu trhu a budování značek svých klientů začínal Nigel ve společnosti Cadbury Schweppes ve Velké Británii, potom přišel do Millward Brown, kde se mimo jiných aktivit podílel na vývoji některých značkových výzkumných nástrojů společnosti. Nová kniha Logo & Corporate Identity podpoří budování značky Kniha „Public Relations- řízená komunikace podniku s veřejností“ Rychločtení, rychlostudium, info management Prodejem k vítězství


text: Irák 07.07.2010 / 11:49 Stejně jako v předchozích letech, je i v roce 2013 v Iráku realizován pouze jeden projekt: Člověk v tísni: Podpora aktivního zapojení mladých lidí do irácké občanské společnosti Projekt se zaměřuje na aktivizaci Irácké občanské společnosti, především na zvýšení účasti mladých lidí na demokratické transformaci země a jejich občanského povědomí. Mezi hlavní cíle patří především zlepšení prostředí v 18 školách a Universitě v oblasti Erbilu (irácký Kurdistán) a potažmo i bagdádské univerzitě tak, aby bylo více otevřené, podporovalo dialog a vlastní aktivity studentů a využívání moderních vyučovacích metod v hodinách občanské výchovy a výuky lidských práv. Dále si projekt klade za cíl trvalé zakomponování interaktivních metod výuky a využití audiovizuálních pomůcek do přípravy studentů pedagogiky na univerzitě v iráckém Kurdistánu a začlenění interaktivní metodiky a využití audiovizuálních pomůcek do osnov výuky občanské výchovy v iráckém Kurdistánu. Projekt navazuje na aktivity a výstupy z roku 2012. Přidělená dotace pro rok 2013: 2.100.000,- Kč


text: Název Kladivo na čarodějnice má více děl: Malleus maleficarum – latinská kniha z roku 1486 Kladivo na čarodějnice (román) – historický román Václava Kaplického z roku 1963 Kladivo na čarodějnice (film) – film Otakara Vávry z roku 1969 Kladivo na čarodějnice 1986–1989 (album) – album české black metalové skupiny Törr z roku 1993


text: Nemáte svůj telefon po ruce? Nebojte se. I tak si můžete na večer zajistit rezervaci stolu ve vaší oblíbené restauraci nebo poslat textovou zprávu. Stačí stisknout a podržet multifunkční tlačítko pro přístup k hlasovému vstupu pro Siri a Google Now přímo z reproduktoru. Problém je vyřešen. Aplikace Bose Connect app usnadňuje připojení a automatické přepínání mezi Bluetooth zařízeními. Takže přehrávat hudbu mohou i vaši přátelé. A v případě, kdy snad hlasitost nebude dostačující, použijte tuto aplikaci pro připojení jakýchkoli dvou reproduktorů SoundLink Revolve v režimu Party Mode. Nebo se můžete ještě více přiblížit pocitu živého vystoupení - stačí přepnout do režimu Stereo. Nástroje a vokály se přirozeně oddělují a ve zvukové scéně se překvapivě rozšiřují, proto budete z vaší hudby, produkované přes reproduktory SoundLink Revolve, cítit život. Volitelné příslušenství v podobě nabíjecí kolébky udržuje Váš reproduktor SoundLink Revolve nabitý a připravený k okamžitému přehrávání. Dokovací stanice umožňuje během nabíjení i přehrávání hudby. Jednoduché párování se zařízením díky hlasovým pokynům. Reproduktor lze připojit ke dvěma zařízením Bluetooth současně takže mezi nimi můžete rychle přepínat. Reproduktor si pamatuje osm nejnovější zařízení které jste použili, takže opětovné připojení je ještě jednodušší. Znáte to, potřebujete volné ruce a hlasitý odposlech ne telefonu nefunguje většinou tak jak má. Nerozumíte a ani není rozumnět Vám. S tím je konec díky díky zabudovanému mikrofonu a funkcí handsfree reproduktoru SoundLink Revolve+. Vaše rozhovory budou čisté a krásně srozumitelné. Stačí stisknout a přidržet multifunkční tlačítko přímo na reproduktoru pro přístup k hlasovému ovládání pro Siri a Google Now. SoundLink Revolve nese certifikát krytí IPX4 a to znamená, že je odolný proti vodě. Nemusíte se bát reproduktor používat blízkosti vody nebo jej nechat na dešti.


Pane Juraji, mohlo by se jednat o mnoho důvodů zapříčiňujících poruchu trávení, vzhledem k užívání značného... Celá odpověď


no a já se do ted domníval, že k*nda se řekne p*ssy a ono to je d*ck jo?


text: Město Vlašim plánuje od října 2009 do června 2010 realizaci dalšího zajímavého a jedinečného projektu – je jím tentokrát obnova zahrady, náležející ke Spolkovému domu. Během této rekonstrukce bude vysazena nová zeleň a budou umístěny zahradní a herní prvky – to vše na základě principů permakultury. Ve Spolkovém domě ve Vlašimi se ve dnech od 7. do 13. července uskutečnil první turnus letošního příměstského tábora s příznačným názvem „Na vlnách odvahy a dobrodružství“. Děti z Vlašimi a okolí se mohou těšit na již druhý ročník příměstského tábora, pořádaného v létě 2008 ve Spolkovém domě. Ve dnech 11. až 13. dubna 2008 se již po druhé konalo ve Spolkovém domě školení zdravotníků zotavovacích akcí. V sobotu 5. dubna se sešly ve Spolkovém domě Podblanické poplety, aby společně vyzkoušely pletení košíků. Svůj rodný dům přišla navštívit sama akademická malířka Anna Roškotová se svým bratrem, architektem Kamilem Roškotem. Dne 6. března proběhlo ve Spolkovém domě školení ubytovatelů ze Středočeského kraje, které zajistila brněnská společnost MIGRA s. r. o.


text: Housata je český barevný film natočený režisérem Karlem Smyczkem v roce 1979. Film vypráví o dospívajících děvčatech z internátu. Jedna z nich má kluka, s kterým si dopisuje, ale její dopisy píše za ní kamarádka. Když kluk přijede, dozví se pravdu. Externí odkazy České dramatické filmy Filmy z roku 1979 Filmy Karla Smyczka


text: Kudy z nudy - Velká Fürstenberská zahrada v Praze Úvod > Co chcete dělat? > Velká Fürstenberská zahrada v Praze zahrada terasa Praha Malá Strana Druhá světová válka V místě, kde se zahrada od 18. století nachází byly původně vinice. Zahrada byla od roku 1945 součástí ambasády Polska, ale o terasovou část se nikdo zhruba půl století nestaral. Kromě zdí, schodů a cest dělníci, kamenosochaři a štukatéři při rekonstrukci opravili vyhlídkový pavilon, který slouží jako občestvení. Nové jsou v zahradě dvě budovy pro údržbu, dvě oranžerie a rozvody energií a osvětlení. Přibyla také spousta laviček. Terasovitou zahradu založil v 18. století Václav Kazimír Netolický. Ve 20. letech 19. století koupili palác a zahradu Fürstenberkové. Po druhé světové válce byla zkonfiskována státem. Na plochu zahrady bylo celkem vysazeno asi 3 500 květin, 8 500 dřevin a 2 200 růží. Terasovitá zahrada má rozlohu více než jeden a půl hektaru, je na ní deset teras, jejichž opěrné zdi mají délku asi 750 metrů. Celkové převýšení zahrady činí přibližně 35 metrů.


text: Proudění je pohyb tekutiny, při kterém se částice tekutiny pohybují svým neuspořádaným pohybem a zároveň se posouvají ve směru proudění. Tekutina (tj. plyn nebo kapalina) vždy proudí z místa vyššího tlaku (vyšší tlakové potenciální energie) do místa nižšího tlaku (nižší tlakové potenciální energie). Prouděním kapalin se zabývá hydrodynamika. Rozdělení proudění kapalin Podle některých vlastností proudící tekutiny lze provést následující rozdělení proudění. Podle fyzikálních vlastností kapaliny Podle fyzikálních vlastností tekutiny lze provést následující rozdělení proudění ideální kapaliny – proudění kapaliny, která je dokonale nestlačitelná a bez vnitřního tření, tzv. ideální kapaliny, proudění vazké (viskózní) kapaliny – jedná se o proudění kapaliny, při kterém je uvažováno vnitřní tření kapaliny, proudění nestlačitelné kapaliny – jde o proudění kapaliny, která není stlačitelná, tzn. její hustota je konstantní, proudění stlačitelné kapaliny – při proudění stlačitelné kapaliny se hustota kapaliny mění v závislosti na tlaku kapaliny. Podle závislosti na čase Podle závislosti veličin tekutiny na čase můžeme proudění rozdělit na ustálené (stacionární) a neustálené (nestacionární). Stacionární proudění Při ustáleném (stacionárním) proudění jsou veličiny kapaliny v daném místě kapaliny na čase nezávislé. Např. rychlost proudění kapaliny v daném bodě se v čase nemění, tzn. . Nerovnoměrné proudění Nerovnoměrné proudění je proudění ustálené, při němž se však parametry proudění (průtočná plocha, rychlost atd.) mění po délce proudu. Rovnoměrné proudění Rovnoměrné proudění je ustálené proudění, při němž jsou všechnmy parametry proudu (průtočná plocha, rychlost atd.) po délce proudu konstantní. Nestacionární proudění Při neustáleném (nestacionárním) proudění jsou veličiny kapaliny jsou v daném místě kapaliny na čase závislé. Např. rychlost proudění kapaliny v daném bodě se může měnit v čase, tzn. . Podle způsobu pohybu Podle způsobu, jakým se částice kapaliny při proudění pohybují lze provést rozdělení na potenciálové (nevířivé) proudění – při tomto pohybu konají částice kapaliny pouze posuvný pohyb, tzn. nezpůsobují víry; toto proudění nastává přísně vzato pouze v případě proudění ideální kapaliny. vířivé proudění – částice kapaliny se kromě posuvného pohybu také otáčejí za vzniku vírů. Proudění vazkých kapalin U vazkých kapalin můžeme rozlišit laminární proudění – při tomto proudění jsou dráhy jednotlivých částic kapaliny navzájem rovnoběžné; částice se tedy pohybují ve vzájemně rovnoběžných vrstvách, aniž by přecházely mezi jednotlivými vrstvami, turbulentní proudění – částice přecházejí mezi různými vrstvami kapaliny, čímž dochází k promíchávání jednotlivých vrstev kapaliny. Proudění v otevřeném korytě V otevřeném korytě rozlišujeme: bystřinné proudění kde hloubka proudění je menší než hloubka kritická, resp. Froudeho číslo , říční proudění kde hloubka proudění je větší než hloubka kritická, resp. Froudeho číslo . Přechod z říčního do bystřinného proudění se odehrává plynule, přechod z bystřinného do říčního proudění vytváří vodní skok. Proudění na rozhraní mezi říčním a bystřinným se nazývá kritické proudění, při němž proudění daným profilem prochází právě kritickou hloubkou a s minimem energie, Froudeho číslo . Proudnice Proudnice (též proudová čára) je trajektorie pohybu jednotlivých částic při proudění kapalin. Rychlost částice v libovolném místě proudu je tečnou k proudnici. Každým bodem proudící kapaliny prochází v jednom okamžiku právě jedna proudnice. Proudnice se nemohou vzájemně protínat. Proudnice lze využít ke grafickému zobrazení proudění. Jsou-li proudnice rovnoběžné, jedná se o laminární proudění, jsou-li proudnice různoběžné a „různě stočené“, jedná se o turbulentní proudění. Představíme-li si uvnitř kapaliny uzavřenou křivku, pak každým bodem této křivky prochází právě jedna proudnice. Protože se proudnice neprotínají, je těmito proudnicemi ohraničen určitý prostor. Tento prostor se nazývá proudová trubice. Protože se kapalina, která protéká proudovou trubicí, pohybuje podél této trubice (vektor rychlosti je k proudové trubici tečný), je tato kapalina proudovou trubicí uzavřena. Z trubice nemůže kapalina odtéci a nemůže do ní žádná kapalina přitéci z vnějšího prostoru trubice. Kapalina uvnitř velmi tenké proudové trubice vytváří proudové vlákno. Vlastnosti proudění Při ustáleném proudění ideální kapaliny v uzavřené trubici mají všechny částice v celém průřezu v jednom místě trubice stejný objemový průtok a stejnou rychlost. Pro takové proudění platí rovnice kontinuity, z které plyne, že zmenšením obsahu průřezu trubice se rychlost proudění zvětší. Tlak v kapalině během proudění závisí na rychlosti proudění. Čím je rychlost menší, tím je tlak větší. Tento překvapivý jev se nazývá hydrodynamický paradox. Závislost tlaku během proudění ideální kapaliny popisuje Bernoulliho rovnice. Při proudění skutečné kapaliny je rychlost částic v průřezu v jednom místě trubice různá a závisí na tření mezi částicemi a stěnou trubice a na vnitřním tření v kapalině. Související články Hydrodynamika Aerodynamika Mechanika kontinua Reynoldsovo číslo Externí odkazy Mechanika tekutin


text: Měsíc má více významů: Měsíc – přirozená družice planety Země, vesmírné těleso měsíc (satelit) – přirozená družice (satelit) libovolné planety, druh vesmírného tělesa kalendářní měsíc – časová jednotka, v běžném kalendáři má délku 28–31 dní astronomické časové jednotky siderický měsíc je doba oběhu Měsíce vzhledem k hvězdám synodický měsíc je doba mezi stejnými fázemi Měsíce, jak se jeví ze Země tropický měsíc je doba oběhu Měsíce vzhledem k jarnímu bodu anomalistický měsíc je doba oběhu Měsíce vzhledem k perigeu drakonický měsíc je doba oběhu Měsíce vzhledem k vzestupnému uzlu hudba příjmení Jiří Měsíc – pražský bezdomovec proslavený portálem YouTube a TV Nova Související články Měsíček Moon Luna Portál:Měsíc Externí odkazy