text: Mao Ce-tung (tradiční čínština: 毛澤東, zjednodušená čínština: 毛泽东, pīnyīn: Máo Zédōng; nové jméno: Rùnzhī 润芝; 26. prosince 1893, Šao-šan – 9. září 1976, Peking) byl čínský diktátor, politik, básník, spisovatel, filosof, učitel, knihovník, stratég, politický teoretik, revolucionář, kaligraf. Od ledna 1935 tajemníkem a od roku 1943 předsedou Komunistické strany Číny. Zvítězil v občanské válce a od roku 1949 byl nejvýznamnější osobností v nově vzniklé komunistické Čínské lidové republice, a to až do své smrti v roce 1976. Měl oficiální titul Velký kormidelník (伟大舵手). Spolu s Josifem Stalinem a Adolfem Hitlerem patří ke třem nejkrutějším diktátorům historie, připisují se mu desítky milionů obětí. Přesto je dosud vyobrazen na čínských bankovkách. Zejména mladé generace na něho pohlížejí s odstupem a kriticky. Život Dětství a mládí Narodil se ve vesnici Šao-šan v poměrně bohaté rolnické rodině v provincii Chu-nan, kde jeho rodičům patřilo asi 1,2 hektarů zemědělské půdy, což bylo na tehdejší poměry v Číně velmi mnoho. Mao měl šest sourozenců, ale jen on a dva bratři překonali dětské nemoci a dožili se dospělosti. Mao měl citově blízko ke své matce, oddané buddhistce, jejíž láska, jak později napsal, „objímala všechny, sahala daleko i blízko.“ Z Maova dětství existuje jen pár kusých informací. S otcem neměl blízký vztah a zdá se, že většinu dětství prožil u prarodičů, protože jeho otec sloužil dlouhá léta jako voják provinční armády a býval často pryč. Ve čtrnácti letech Mao – který dokázal číst a používat počítadlo – odešel ze školy, aby se otci staral o účetnictví, ale nevycházeli spolu. „První kapitalista, proti kterému jsem bojoval, byl můj otec,“ prohlásil před americkým žurnalistou Edgarem Snowem v roce 1963. V roce 1908 (1907?) uzavřel manželství, předem dohodnuté otci, s dívkou Luo-š' (* 20. října 1889) ze sousedního rodu. S manželkou však nežil a ta, společensky zneuctěna, bydlela u jeho rodičů. Zemřela na úplavici 11. února 1910. Oženil se ještě třikrát. Druhou manželku, s níž měl dvě děti, nechal popravit, protože již uzavřel manželství se třetí, a protože se odmítla veřejně zříci jeho a komunistické strany. Se třetí ženou, oddanou komunistkou, s níž měl pět dětí, mu byl soudruhy povolen rozvod, pokud se čtvrtá žena bude držet mimo politiku – byla zámožná. Se souhlasem ústředního výboru strany tedy uzavřel sňatek s herečkou Ťiang Čching v době, kdy byl ještě ženatý. Měli spolu dceru (*1940). Vzdělání se mu dostalo v Čchang-ša. Mao se následně věnoval vyučování a novinařině. V roce 1918 začal pracovat v knihovně Pekingské univerzity a na rozdíl od svých současníků nevyužil možnosti studovat v zahraničí. V Pekingu se seznámil s myšlenkami marxismu a v roce 1921 pomáhal budovat Komunistickou stranu Číny. Revolucionář, vojevůdce a tvůrce maoismu Jako revolucionář se věnoval organizování rolníků v politickou sílu a roku 1927 se zúčastnil povstání, po jehož neúspěchu se uchýlil do sovětu v Ťiang-si. Obklíčení této oblasti Čankajškovými silami vedlo k tomu, že Mao spolu s dalšími soudruhy zahájili takzvaný Dlouhý pochod – právě během něj se Mao prosadil jako vůdce. V polovině 30. let, kdy jeho zdecimované síly dorazily do Jen-anu, byl Mao již schopen bránit se Stalinovu tlaku na dosazení prosovětského vedení. V této době vytvořil kult osobnosti a vyvinul i vlastní politickou filosofii, tzv. Mao Ce-tungovo myšlení (maoismus). Spojenectví s Kuomintangem během války proti Japoncům a pomoc Sovětského svazu mu umožnily vybudovat značnou vojenskou sílu a rozšířit síť partyzánských jednotek. Schopnost udržet stranu při životě i v těch nejtěžších podmínkách a rozhodná vítězství během občanské války mu po vytvoření Čínské lidové republiky 1. října 1949 přinesly věhlas. Vláda Velkého kormidelníka Maovi systém sovětského stylu, vytvořený po roce 1949, nevyhovoval. Proto se v roce 1958 rozhodl přistoupit k Velkému skoku vpřed, který měl zemi rychle přiblížit komunistické utopii. Avšak následující hladomor přinesl smrt dvaceti až čtyřiceti milionům lidí. Fiasko Velkého skoku bylo pro Maa těžkou ranou a ponížením. Ve snaze obnovit svou prestiž a moc, s účelem eliminovat nepřátele, zahájil v roce 1966 Kulturní revoluci, během níž byli postiženi všichni členové strany, které podezříval z neposlušnosti. V roce 1959 Mao narušil vztahy se Sovětským svazem a Čínu odřízl od většiny zemí komunistického bloku. Byl přesvědčen, že se neodvratně blíží atomová válka se Sovětským svazem. Proto zemi uvrhl do stavu horečného zbrojení, které do jeho smrti téměř úplně zruinovalo hospodářství. Ochlazení vztahů se SSSR napomohla také invaze do Československa v roce 1968, kterou Mao ostře odsoudil. V roce 1969 proběhlo též několik pohraničních potyček na hranicích se SSSR na řece Ussuri. Rudý teror Mao Ce-tung je zodpovědný za smrt 40 až 70 milionů lidí, kteří byli popraveni nebo zemřeli hladem nebo při nucených pracích. Na počátku 50. let při „pozemkové reformě“ přikázal zavraždit – veřejně popravit – téměř v každé čínské vesnici alespoň jednoho vlastníka půdy (statkáře, farmáře), obvykle však několik, což si vyžádalo odhadem dva až pět milionů lidských životů. Poslední léta vlády V roce 1969 vyhlásil devátý sjezd strany Mao Ce-tunga neomezeným vůdcem Číny a jeho manželka Ťiang Čching byla zvolena členem politbyra KS Číny. Desátý sjezd strany v roce 1973 postavení Maa a Ťiang Čching potvrdil, ale Mao Ce-tung už s přibývajícím věkem pomalu ztrácel svůj mocenský vliv. O politiku se příliš nestaral a většinu času trávil se svými mladými milenkami. Mao Ce-tung zemřel 9. 9. 1976 ve věku 82 let. Teprve poté se zlepšily vztahy se SSSR. Po smrti Po jeho smrti vypukl boj o moc mezi zastánci pragmatického proudu a radikální skupinou, známou jako gang čtyř, která se vytvořila kolem vdovy Ťiang Čching. Ta byla později odsouzena k smrti, nakonec však dostala doživotí. Jeho ostatky jsou uloženy v mauzoleu na centrálním náměstí Tchien-an-men (též náměstí Nebeského klidu) v Pekingu. Na tomto náměstí na bráně Nebeského klidu zůstává i obří Maova fotografie. Podle průzkumů veřejného mínění si 85 % Číňanů myslí, že Maovy zásluhy převažují nad jeho chybami. Stejný náhled má i současné vedení KS Číny. Poznámka V angličtině je jméno Mao Ce-tung uváděno různě: Mao Tse-tung, Mao Tse Tung, Mao Zedong aj. Odkazy Reference Literatura DRŠKA, Václav et al. Tajemství slavných: podivuhodné příběhy světových dějin. II. 2. vyd. Praha: Akropolis, 2009. 186 s. ISBN 978-80-7304-113-7. HÁLA, Martin. Velký vůdce a jeho malí generálové. [V rámci bloku „Čína za Kulturní revoluce“.] Revolver revue. 1993, č. 23, s. 209–236. CHANG, Jung and HALLIDAY, Jon. Mao: The Unknown Story. London: Jonathan Cape, 2005, s. 7. ISBN 978-0-224-07126-0. CHANG, Yong a HALLIDAY, Jon. Mao: příběh, který možná neznáte. 1. vyd. Praha: Beta, 2006. 719 s., [32] s. obr. příl. ISBN 80-7306-272-0. CHUA LINSAN. Potírání čtyř starých. [V rámci bloku „Čína za Kulturní revoluce“.] Revolver revue. 1993, č. 23, s. 289–293. KAO YUAN. Rudý od narození. [V rámci bloku „Čína za Kulturní revoluce“.] Revolver revue. 1993, č. 23, s. 275–287. LIANG, Heng. Dítě revoluce. [V rámci bloku „Čína za Kulturní revoluce“.] Revolver revue. 1993, č. 23, s. 237–274. MAO, Zedong. Citáty z díla předsedy Mao Ce-tunga. Kolín: Beth-Or, 2011. 382 s. ISBN 978-80-270-6216-4. PANTSOV, Alexander V. and LEVINE, Steven I. Mao: The Real Story. New York and London: Simon & Schuster, 2012, s. 25, 28. ISBN 978-1-4516-5447-9. Související články Dějiny Čínské lidové republiky Kulturní revoluce Maoismus Velký skok vpřed Externí odkazy Seznam maoistických stran (EN) Čínský komunismus (CZ/EN) Předseda Mao (CN/EN) Předměty z období kulturní revoluce na culturegems.com (EN) Maova Čína (EN) 1, 2, 3 – čínské plakáty Maa Rozhovory o Maovi na BBC – 中国丛谈特辑(上) a 中国丛谈特辑(下) (CN, zjednoduš. zápis) Den, kdy začala čínská kulturní revoluce, pořad Slavné dny na Stream.cz Předsedové a generální tajemníci Komunistické strany Číny Členové stálého výboru politbyra ÚV KS Číny Prezidenti Čínské lidové republiky Předsedové celostátního výboru ČLPPS Kandidáti politbyra ÚV KS Číny Členové 3. ÚVV KS Číny Kandidáti 5. ÚV KS Číny Členové 6. ÚV KS Číny Členové 7. ÚV KS Číny Členové 8. ÚV KS Číny Členové 9. ÚV KS Číny Členové 10. ÚV KS Číny Členové ústřední vojenské komise KS Číny Čínští knihovníci Čínští spisovatelé Čínští filozofové Filozofové 20. století Čínští revolucionáři Čínští ateisté Bývalí diktátoři Osobnosti studené války Dějiny Čínské lidové republiky Osobnosti čínské občanské války Osobnosti na tožských poštovních známkách Narození v roce 1893 Narození 26. prosince Úmrtí v roce 1976 Úmrtí 9. září Úmrtí v Pekingu Zemřelí na infarkt myokardu Muži Členové Ústřední lidové vlády Čínské lidové republiky


Země původu: Francie Akce platí do vyprodání zásob Rozměr(cm): 28x18 Na Váš dotaz k produktu BÉABA Sterilizátor 2v1 do mikrovlnné trouby i za studena odpovíme co nejdříve. Dotaz k produktu E-mail pro odpověď: Vaše jméno: Dotaz: Ověření Text z následujícího obrázku přepiště do políčka ověřovací kód. Pokud je kód špatně čitelný, můžete vygenerovat nový Ověřovací kód: Související zboží... Tommee Tippee Tommee Tippee Cestovní sterilizátor na kojeneckou láhev C2N Skladem (3 ks) 349 Kč do košíku Sterilizátor na jednu kojeneckou láhev do mikrovlnné trouby nebo pro studenou sterilizaci s pomocí sterilizačního roztoku. Kód zboží: TTP 423100TT Tommee Tippee Tommee Tippee Parní sterilizátor do mikrovlnné trouby C2N Skladem (2 ks) 899 Kč 1 099 Kč -18% do košíku Lehký, kompaktní sterilizátor umožňuje snadnou a rychlou sterilizaci až 4 lahví a doplňků během cca 4-8 minut (dle příkonu mikrovlnky). Kód zboží: TTP 423600TT Béaba BÉABA Kelímek na jídlo 240ml - Fialová světlá Skladem (2 ks) 125 Kč 199 Kč -37% do košíku Kelímek značky Beaba na dětskou stravu ze speciálního polykarbonátového plastu s hermeticky uzavíratelným víčkem. Kód zboží: BEA 912259BB_1583 Béaba BÉABA Kelímek na jídlo 240ml - Fialová tmavá Skladem (5 a více ks) 125 Kč 199 Kč -37% do košíku Kelímek značky Beaba na dětskou stravu ze speciálního polykarbonátového plastu s hermeticky uzavíratelným víčkem. Kód zboží: BEA 912259BB_1582 Béaba BÉABA Kelímek na jídlo 240ml - Oranžová Skladem (5 a více ks) 125 Kč 199 Kč -37% do košíku Kelímek značky Beaba na dětskou stravu ze speciálního polykarbonátového plastu s hermeticky uzavíratelným víčkem. Kód zboží: BEA 912259BB_20 Babymoov Sterilizátor do mikrovlnné trouby 2v1 Babymoov Skladem (2 ks) 549 Kč 699 Kč -21% do košíku Parní sterilizátor určený ke sterilizaci v mikrovlnné troubě, a to během 4-7 minut (dle výkonu). Kód zboží: BMV 003205 NUK Nuk Parní sterilizátor elektrický Vapo 2v1 Skladem (2 ks) 1 699 Kč 2 199 Kč -23% do košíku Parní sterilizátor Nuk Vapo sterilizuje kojenecké nádobí, zároveň umožnuje zdravé vaření jídla v páře. Kód zboží: NUK 10251010 NUK Nuk Sterilizátor do mikrovlnky - Bílá Skladem (2 ks) 499 Kč 699 Kč -29% do košíku Velmi účinně čistí a sterilizuje kojenecké láhve, jejich příslušenství, dudlíky i jiné Nuk výrobky běhěm pouhých 4 minut Kód zboží: NUK 10256254_8825 NUK Nuk Sterilizátor do mikrovlnky - Modrá Skladem (1 ks) 499 Kč 699 Kč -29% do košíku Velmi účinně čistí a sterilizuje kojenecké láhve, jejich příslušenství, dudlíky i jiné Nuk výrobky běhěm pouhých 4 minut Kód zboží: NUK 10256254_8824 NUK Nuk Disney Řetízek na dudlík - Bílý Skladem (2 ks) 89 Kč do košíku Praktický řetízek s motivem Medvídek Pú Kód zboží: NUK 10256256_5264 NUK Nuk Disney Řetízek na dudlík - Červený Skladem (3 ks) 89 Kč do košíku Praktický řetízek s motivem Medvídek Pú Kód zboží: NUK 10256256_5263 NUK Nuk Disney Řetízek na dudlík - Modrý Skladem (2 ks) 89 Kč do košíku Praktický řetízek s motivem Medvídek Pú Kód zboží: NUK 10256256_5262 NUK Nuk Odkapávač na láhve a příslušenství Skladem (3 ks) 475 Kč 599 Kč -21% do košíku Odkapávač může sušit až 6 kojeneckých nebo dětských láhví a příslušenství najednou Kód zboží: NUK 10256311 NUK Nuk Dětský teploměr 2v1 Skladem (3 ks) 699 Kč 799 Kč -13% do košíku Dětský teploměr určený pro měření teploty v oušku a na spánku za použití infračerveného sensoru Kód zboží: NUK 10256345 Babymoov Babymoov Elektrický sterilizátor Turbo Cream Skladem (1 ks) 2 099 Kč 2 229 Kč -6% do košíku Sterilizační přístroj pro dokonalou sterilizaci kojeneckých lahví. Kód zboží: BMV A003105 Babymoov Babymoov Sterilizátor do mikrovlnné trouby Cream Skladem (2 ks) 575 Kč 599 Kč -4% do košíku Parní sterilizátor určený ke sterilizaci v mikrovlnné troubě. Kód zboží: BMV A003207 Tefal Tefal Disney Sterilizátor do mikrovlnné trouby Poslední kus skladem 749 Kč 1 099 Kč -32% do košíku Parní sterilizátor do mikrovlnné trouby s motivem Disney Medvídka Pú. Kód zboží: TAL TD1300KO Avent Philips Avent Sterilizátor do mikrovlnné trouby Skladem (3 ks) 855 Kč 949 Kč -10% do košíku Sterilizátor do mikrovlnné trouby, vhodný na doma i na cesty. Kód zboží: AVN 558743 Avent Philips Avent Parní elektrický sterilizátor 3v1 Skladem (5 a více ks) 1 599 Kč 1 789 Kč -11% do košíku Elektrický parní sterilizátor s možnosti úpravy velikosti, vhodný pro všechny typy lahví se širokým i úzkým hrdlem. Kód zboží: AVN 536635 Avent Philips Avent Parní elektrický sterilizátor 4v1 Skladem (3 ks) 2 239 Kč 2 489 Kč -10% do košíku Elektrický parní sterilizátor s možnosti úpravy velikosti, vhodný pro všechny typy lahví se širokým i úzkým hrdlem a s integrovaným košíkem do myčky. Kód zboží: AVN 536710 Avent Philips Avent Sterilizátor do mikrovlnné trouby a láhve Classic Skladem (2 ks) 1 349 Kč 1 499 Kč -10% do košíku Parní sterilizátor do mikrovlnné trouby, vhodný pro použití doma i na cestách. Kód zboží: AVN 558798 Tommee Tippee Tommee Tippee Parní sterilizátor do mikrovlnné trouby Skladem (2 ks) 999 Kč 1 199 Kč -17% do košíku Lehký, kompaktní sterilizátor do mikrovlnné trouby. Kód zboží: TTP 423610TT Tommee Tippee Tommee Tippee Parní elektrický sterilizátor Skladem (5 a více ks) 1 699 Kč 2 499 Kč -32% do košíku Elektrický parní sterilizátor, určen pro rychlou a pohodlnou sterilizaci kojeneckých lahví a jejich příslušenství. Kód zboží: TTP 423210TT Béaba Béaba Nástavec do vařiče Babycook Solo & Duo Skladem (3 ks) 259 Kč do košíku Nástavec do parního vařiče a mixéru Babycook Solo & Duo pro přípravu obilnin, luštěnin a těstovin v páře. Kód zboží: BEA 912466BB Béaba Béaba Multidávkovač na jídlo neon Skladem (3 ks) 499 Kč 549 Kč -9% do košíku Zásobník na zeleninové i ovocné příkrmy do mrazáku. Kód zboží: BEA 912494BB Béaba Béaba Sterilizátor 2v1 do mikrovlnné trouby Skladem (2 ks) 799 Kč 899 Kč -11% do košíku Sterilizátor do mikrovlné trouby, který umožňuje snadnou a rychlou sterilizaci. Kód zboží: BEA 911551BB Béaba Béaba Parní vařič a mixér Babycook Duo šedá Skladem (2 ks) 5 269 Kč 5 999 Kč -12% do košíku Skvělý pomocník při přípravě zdravějších pokrmů. Kód zboží: BEA 912464BB Béaba Béaba Elektrický sterilizátor Express šedá Skladem (2 ks) 1 599 Kč 1 799 Kč -11% do košíku Elektrický parní sterilizátor pro rychlou a pohodlnou sterilizaci kojeneckých lahví a doplňků. Kód zboží: BEA 911550BB Bayby Bayby Sterilizátor se sušičkou Skladem (2 ks) 3 299 Kč 3 999 Kč -18% do košíku Digitální parní sterilizátor s velkou kapacitou a se sušičkou. Kód zboží: BAB BBS 3030 Bayby Bayby Sterilizátor do mikrovlné trouby Skladem (2 ks) 599 Kč 749 Kč -20% do košíku Prostorný mikrovlnný parní sterilizátor. Kód zboží: BAB BBS 3000 Bayby Bayby Elektrický sterilizátor Skladem (2 ks) 999 Kč 1 199 Kč -17% do košíku Parní elektrický sterilizátor s velkou kapcitou. Kód zboží: BAB BBS 3010 Nahoru Nacházíte se: Maxíkovy hračky > Tipy na dárek > Dárky k narození dítěte > BÉABA Sterilizátor 2v1 do mikrovlnné trouby i za studena Maxíkovy hračky Hračky SKLADEM Podle ZNAČKY Maxík VYPRODÁVÁ Maxíkovy AKCE NOVINKY Hračky s licencí Podle věku Od narození do 3 let Od 3 do 6 let Od 6 do 12 let 12 let a více věk Hračky pro děti Hračky pro kluky Hračky pro děvčata Hračky z TV Dárkové kupóny Auta a autíčka Kojenecké potřeby RC Modely Autodráhy Panenky Hračky pro nejmenší Dřevěné hračky Výtvarné a naučné Hry na profese Vlaky a příslušenství Figurky a hrdinové Stavebnice Společenské hry Puzzle Plyšové hračky Hračky na zahradu Rekreační sport Dětské kostýmy Textilní hračky Loutky a Divadla Pro děti a dětské Kosmetika Školní potřeby Dárkové předměty Oblečení pro děti Rozbalené zboží Tipy na dárek Vánoční VÝPRODEJ hraček Zimní radovánky Vánoce Karneval a Maškarní Tipy pro školky Hračky doprava zdarma ČESKÉ hračky Dárky k narození dítěte Dárek ZDARMA nebo 1+1 Škola volá! Hračky na jaro Titulní stránka Kontakt na Maxíka Vše o nákupu Dárkové kupony Dopravné Způsoby úhrady Obchodní podmínky Reklamace Odstoupení od kupní smlouvy Registrace Jak nakupovat Maxíkoviny Proč Maxík Proč Maxík? Maxíkovy omalovánky Přihlásit Uživatel: Heslo: Neodhlašovat Zapomněli jste heslo? Nový zákazník Košík O nás Kontakty Proč Maxík? Vše o nákupu Certifikáty a ocenění Dopravné Reklamace Způsob platby Dárkové kupóny Obchodní podmínky Maxíkoviny Kariéra Přihlašte se k odběru novinek: Mobilní verze © 2016 Famico, s.r.o. | © 2016 The LEGO Group. LEGO® a LEGO logo jsou ochrannými známkami společnosti LEGO Group. © 2016 Lucasfilm Ltd. & TM. Všechna práva vyhrazena. Porovnání hraček Oblíbené Pokračovat v nákupu Přejít do košíku Obsah košíku Produkt Kusů Cena / ks Celkem Celkem s DPH: Do košíku vkládáte více kusů, než je akčních produktů skladem. Položka bude rozdělena na akční a za běžnou cenu. Nebo můžete zvolit jen akční a do košíku se vloží jen množství za zlevněnou cenu. Do košíku vkládáte více kusů, než je aktuálně skladem. U výprodejových produktů nelze do košíku vložit více kusů, než je aktuálně skladem (ks). Do košíku lze vložit maximálně ks Skladem je aktuálně ks. Do košíku nelze vložit více kusů, protože je produkt momentálně vyprodaný u dodavatele a jeho další dostupnost je neznámá. Za akční cenu skladem skladem u dodavatele Tento web používá k poskytování služeb, personalizaci reklam a analýze návštěvnosti soubory cookie. Používáním tohoto webu s tím souhlasíte. Další informace V pořádku


source: wikipedia

text: 21. červenec je 202. den roku podle gregoriánského kalendáře (203. v přestupném roce). Do konce roku zbývá 163 dní. Svátek slaví Vítězslav. Události Česko 1380 – Král Václav IV. uzavřel v Paříži s francouzským králem Karlem V. smlouvu o vzájemné ochraně a pomoci. 1432 – Velká povodeň v Praze pobořila Karlův most 1479 – Král Vladislav Jagellonský se v Olomouci setkal s Matyášem Korvínem a potvrdili tzv. olomoucké smlouvy, které obnovovaly vnitřní mír v zemi. 1917 – Ve Vídni proběhla porada českých a slovenských politiků o budoucím začlenění Slovenska do společného státu. 1919 – Asi 130 legionářů 1. střeleckého praporu v Železné Rudě se rozhodlo, že vlast je v nebezpečí, načež uvěznili své důstojníky, vynutili si zvláštní vlak do Plzně a chystali se pokračovat do Prahy. Situace se vyřešila jednáním. 1937 – Prezident Edvard Beneš jmenoval novou vládu, kterou opět vedl Milan Hodža a která byla shodná s vládou předchozí; změna byla jen ve funkci ministra financí. 1940 Britská vláda uznala prozatímní československou exilovou vládu. V Londýně byla vytvořena Státní rada československá, skládající se z exilových představitelů politických stran. Edvard Beneš v Londýně vydal první dekret z pozdějších tzv. Benešových dekretů. 1948 V Bukurešti byla podepsána smlouva o přátelství, spolupráci a vzájemné pomoci mezi ČSR a Rumunskem. Byl přijat zákon, kterým byla veškerá činnost akčních výborů Národní fronty prohlášena za legální, i kdyby byla v rozporu s platnými zákony. 1989 – Návštěvu Československa zahájila skupina poslanců polského sdružení Solidarita, kteří se zde setkali s některými představiteli disentu. 2020 – Ministr kultury Lubomír Zaorálek odvolal generálního ředitele Národní knihovny České republiky Martina Kocandu. Jeho odvolání vyvolala značnou mediální pozornost. Svět 356 př. n. l. – Herostratos zapálil Artemidin chrám v Efezu, patřící mezi sedm divů světa, aby si získal věčnou slávu 1718 – Mezi Rakouskem a Osmanskou říší byl podepsán Požarevacký mír, který po dvou letech ukončil rakousko-tureckou válku. 1773 – Papež Klement XIV. prohlásil bulou Dominus ac Redemptor (Pán a vykupitel) jezuitský řád za zrušený na věčné časy. 1774 – Podpisem mírové smlouvy skončila po šesti letech rusko-turecká válka. 1831 – Leopold I. inaugurován prvním belgickým králem. 1861 – Americká občanská válka: Jižané porazili seveřany v prvním velkém střetnutí konfliktu u Bull Runu. 1865 – Na náměstí města Springfield (Missouri, USA) zastřelil Wild Bill Hickok Davea Tutta v prvním skutečném souboji divokého Západu. 1873 – V Iowě spáchal Jesse James se svou bandou první úspěšnou vlakovou loupež na divokém Západě (ukradeno 3 000 dolarů). 1925 – V americkém státě Tennessee byl učitel biologie John T. Scopes odsouzen za výuku o evoluci k pokutě 100 dolarů. 1931 – Stanice CBS zahájila první pravidelné celotýdenní televizní vysílání. 1944 – 2. světová válka: Přistáním amerických sil začala bitva o Guam. 1954 – Na Ženevská konferenci bylo rozhodnuto o rozdělení Vietnamu na Severní a Jižní Vietnam. 1961 – Program Mercury: Virgil Ivan Grissom se jako druhý Američan dostal (v lodi Mercury-Redstone 4) v suborbitálním letu do vesmíru. 1969 – Astronaut Neil Armstrong jako první člověk vstoupil na povrch Měsíce. 1984 – V americkém státě Michigan rozdrtil tovární robot člověka. 2007 – V angličtině vyšla kniha Harry Potter and the Deathly Hallows, poslední v sérii příběhů Harryho Pottera od J. K. Rowlingové. 2011 – Poslední přistání raketoplánu Atlantis a ukončení vesmírného programu Space Shuttle. Narození Viz též :Kategorie:Narození 21. července — automatický abecedně řazený seznam. Česko 1750 – Jakub Dvořecký, duchovní a historik († 27. dubna 1814) 1774 – Jan Alois Sudiprav Rettig, právník a obrozenecký spisovatel († 26. července 1844) 1787 – Michal Silorád Patrčka, obrozenecký básník († 25. dubna 1838) 1789 – Joseph Maria Wolfram, hudební skladatel a politik německé národnosti († 30. září 1839) 1813 – Jakub Bursa, jihočeský lidový umělec, zedník a stavitel († 19. srpna 1884) 1841 – Emanuel Bozděch, dramatik (naposledy spatřen 10. února 1889) 1870 – Emil Orlik, pražský malíř, grafik a fotograf († 28. září 1932) 1875 – Alois Říha, primátor Prahy za okupace († 1. července 1945) 1883 – Josef Richard Marek, grafik, překladatel a spisovatel († 19. června 1951) 1897 – Jaroslav Seník, herec († 10. října 1957) 1900 – Vladimír Watzke, spisovatel († 6. října 1971) 1902 – Lev Krča, architekt († 27. dubna 1945) 1910 – Věra Řepková, klavíristka († 3. května 1990) 1922 – Andělín Grobelný, historik († 4. srpna 1992) 1925 – Václav Hůla, ministr vlád ČSSR († 1. dubna 1983) 1926 – Karel Reisz, britský režisér českého původu († 25. listopadu 2002) 1927 – Vlastimil Lejsek, klavírista a hudební skladatel († 12. března 2010) 1930 – Ladislav Suchomel, aktivista protikomunistického odboje 1937 Leoš Faltus, hudební skladatel a pedagog Miroslav Hrnčíř, ekonom 1938 – František Dostál, reportážní a dokumentární fotograf 1953 – Ivan Kmínek, spisovatel science fiction a chemik († 3. září 2013) 1954 – Petr Chalupa, kněz, biblista, starozákonní exegeta, překladatel, pedagog 1955 – Jozef Kubinyi, ministr zdravotnictví ČR 1959 – Antonín Polách, lékař a spisovatel historických románů 1966 – Dušan Suchý, fotbalista 1979 – David Stypka, zpěvák a hudebník († 10. ledna 2021) 1989 – Stanislav Hruška, youtuber a streamer 1998 – Marie Bouzková, tenistka Svět 1414 – Sixtus IV., papež († 1484) 1447 – Li Tung-jang, literární kritik, kaligraf, básník a politik čínské říše Ming († 20. srpna 1516) 1515 – Filip Neri, italským katolický kněz, zakladatel kongregace oratoriánů († 1595) 1616 – Anna Medicejská, princezna toskánská, rakouská arcivévodkyně a hraběnka tyrolská († 11. září 1676) 1693 – Thomas Pelham-Holles, britský státník a premiér († 1768) 1801 – Jules Pierre Rambur, francouzský lékař a entomolog († 10. srpna 1870) 1810 – Henri Victor Regnault, francouzský chemik, fyzik a fotograf († 19. ledna 1878) 1816 – Paul Julius Reuter, britský novinář a mediální podnikatel německého původu, zakladatel tiskové agentury Reuters († 1899) 1821 – Adolf Auersperg, ministerský předseda Předlitavska († 5. ledna 1885) 1843 – Marie Anna Portugalská, portugalská a saská princezna († 5. února 1884) 1856 – Rudolf Otto von Ottenfeld, rakouský malíř a pedagog († 26. července 1913) 1857 – Max Weiss, rakouský šachový mistr († 14. března 1927) 1858 Marie Kristýna Rakouská, rakouská arcivévodkyně a španělská královna († 1929) Lovis Corinth, německý malíř († 1925) 1861 – Albert Hodges, americký šachový mistr († 2. února 1944) 1864 – Frances Clevelandová, manželka prezidenta USA Grovera Clevelanda († 29. října 1947) 1875 – Oskar Moll, německý malíř († 19. srpna 1947) 1880 – Milan Rastislav Štefánik, slovenský politik a astronom, generál francouzské armády, jeden ze zakladatelů Československa († 1919) 1888 – Carlos Duarte Costa, brazilský biskup, reformátor († 26. března 1961) 1890 – Eduard Dietl, německý generál Wehrmachtu za druhé světové války († 23. června 1944) 1891 Julius Saaristo, finský dvojnásobný olympijský medailista v hodu oštěpem († 12. října 1969) Lasar Segall, litevsko-brazilský malíř a sochař († 2. srpna 1957) 1897 – Vasilij Danilovič Sokolovskij, maršál Sovětského svazu a náčelník generálního štábu Sovětské armády, za Velké vlastenecké války náčelník štábu a velitel frontu († 1968) 1899 – Ernest Hemingway, americký spisovatel († 1961) 1901 – Nyánaponika Maháthera, německý buddhistický mnich († 19. října 1994) 1902 – Joseph Kesselring, americký spisovatel († 5. listopadu 1967) 1903 – Russell Lee, americký novinářský fotograf († 28. srpna 1986) 1906 – Olena Teliha, ukrajinská básnířka († 21. února 1942) 1910 – Viggo Kampmann, premiér Dánska († 3. června 1976) 1911 – Marshall McLuhan, kanadský filozof a spisovatel († 31. prosince 1980) 1912 – Karl Wolfgang Deutsch, německo-český politolog († 1. listopadu 1992) 1914 Chaviva Reiková, členka výsadkové skupiny Amsterdam († 20. listopadu 1944) Philippe Ariès, francouzský historik († 8. února 1984) 1917 – Floyd Jones, americký zpěvák a kytarista († 19. prosince 1989) 1920 – Isaac Stern, houslový virtuóz († 2001) 1922 – Christian Alers, francouzský herec 1923 – Rudolph A. Marcus, kanadský chemik, Nobelova cena za chemii 1993 1924 Alojz Rebula, slovinský spisovatel († 23. října 2018) Jean Laplanche, francouzský psychoanalytik († 6. května 2012) 1926 – Karel Reisz, britský režisér českého původu († 25. listopadu 2002) 1928 – John B. Keane, irský spisovatel († 30. května 2002) 1930 – Helen Merrill, americká zpěvačka 1931 Plas Johnson, americký saxofonista Sonny Clark, americký klavírista († 13. ledna 1963) 1934 – Johnny Sekka, britský herec († 14. září 2006) 1937 Eduard Strelcov, ruský fotbalový útočník († 22. července 1990) Dee Palmer, britský aranžér a hráč na klávesové nástroje 1938 – Claudio Rendina, italský spisovatel, umělecký kritik, básník, novinář 1939 Kim Fowley, americký hudební producent a skladatel († 15. ledna 2015) Jamey Aebersold, americký saxofonista 1941 Eddie Blazonczyk, americký hudebník († 21. května 2012) Diogo Freitas do Amaral, portugalský premiér († 3. října 2019) 1943 Edward Herrmann, americký herec († 31. prosince 2014) Henry McCullough, anglický písničkář a kytarista 1944 – John Atta Mills, ghanský politik († 24. července 2012) 1946 – Jüri Tarmak, sovětský atlet estonské národnosti, zlato na OH ve skoku do výšky († 22. června 2022) 1948 Beppe Grillo, italský komik, herec, politik Cat Stevens, britský hudebník 1949 – Jean-Baptiste Mondino, francouzský portrétní a módní fotograf 1950 – Ubaldo Fillol, argentinský fotbalista, brankář 1951 – Robin Williams, americký herec († 11. srpna 2014) 1952 – Bobby Bright, americký politik 1955 – Béla Tarr, maďarský režisér a scenárista 1956 – Michael Connelly, americký spisovatel detektivních románů 1957 – Stefan Löfven, předseda vlády Švédského království 1964 – Jens Weissflog, německý skokan na lyžích 1971 – Charlotte Gainsbourgová, francouzská herečka a zpěvačka 1976 – Taťjana Lebeděvová, ruská atletka – trojskokanka a dálkařka 1977 – Sarah Biasiniová, francouzská herečka, dcera herečky Romy Schneiderové 1978 Josh Hartnett, americký herec Damian Marley, jamajský reggae zpěvák 1981 – Victor Hănescu, rumunský tenista 1983 – Eivør Pálsdóttir, faerská zpěvačka 1985 – Filip Polášek, slovenský tenista 1989 Rory Culkin, americký herec Juno Temple, anglická herečka 1992 – Jessica Barden, anglická herečka 2000 – Mia Krampl, slovinská sportovní lezkyně 2000 – Erling Håland, norský fotbalový útočník Úmrtí Viz též :Kategorie:Úmrtí 21. července — automatický abecedně řazený seznam. Česko 1869 – Jan Kaška, herec (* 20. srpna 1810) 1892 – Josef Mikuláš Boleslavský, nakladatel, novinář, dramatik (* 2. února 1829) 1902 – František Skrejšovský, právník, novinář a politik (* 1. srpna 1837) 1906 – Jan Štrobl, známý pod pseudonymem Janko Klen, typograf, překladatel (* 21. dubna 1849) 1914 – Karel Cihlář, česko-rakouský právník a politik (* 17. srpna 1833) 1929 – Karel Sokol Elgart, spisovatel a pedagog (* 18. ledna 1874) 1939 – Alexandr Jan z Thurn-Taxisu, šlechtic z české linie starobylého rodu Thurn-Taxisů (* 1. prosince 1851) 1942 – František Kovářík, ministr veřejných prací (* 25. září 1865) 1947 – Alois Kotyza, sedmý opat benediktinského kláštera v Rajhradě (* ? 1869) 1962 – František Brož, hudební skladatel (* 10. dubna 1896) 1963 – Bohumil Modrý, hokejový brankář (* 24. září 1916) 1965 – Josef Trojan, herec, novinář, filmový kritik, scenárista a básník (* 10. května 1905) 1966 – Otakar Hůrka, akademický malíř (* 10. září 1889) 1973 – Eliška Vozábová, jedna z prvních lékařek (* 26. června 1874) 1979 – Jarmila Urbánková, herečka (* 26. října 1892) 1983 – Radovan Richta, sociolog a filosof (* 6. června 1924) 1986 – Vlado Čech, rockový bubeník (* 1. září 1949) 1990 – Vilém Přibyl, operní pěvec (* 10. dubna 1925) 1994 – Václav Pantůček, hokejový reprezentant (* 24. listopadu 1934) 1997 – Růžena Grebeníčková, literární historička, teoretička a překladatelka (* 1. listopadu 1925) 1998 – Jozef Kyselý, ministr vlád Československa (* 20. března 1912) 2002 – Stanislav Sedláček, historik, proděkan filosofické fakulty Univerzity Palackého v Olomouci (* 5. května 1919) 2004 – Vladimír Čermák, právník, filozof, politolog a humanista (* 3. září 1929) 2006 – Drahomíra Šustrová, spisovatelka a historička (* 22. listopadu 1913) 2013 – Vratislav Štěpánek, pátý patriarcha Církve československé husitské (* 18. června 1930) 2014 – Eva Vrchotová, herečka a spisovatelka (* 7. května 1910) 2015 – Ladislav Horáček, nakladatel (* 17. června 1947) Svět 1007 – Gisela Burgundská, bavorská a korutanská vévodkyně (* 950/55) 1311 – Walram Lucemburský, druhorozený syn lucemburského hraběte Jindřicha VI. (* cca 1280) 1425 – Manuel II. Palaiologos, byzantský císař (* 1350) 1517 – Hersekzade Ahmed Paša, syn vévody Svaté Sávy a osmanský velkovezír (* 1459) 1552 – Antonio de Mendoza, španělský šlechtic, první místokrál v Mexiku a Peru (* 1495) 1590 – Žofie Württemberská, sasko-výmarská vévodkyně (* 20. listopadu 1563) 1688 – James Butler, 1. vévoda z Ormonde, anglický státník a irský šlechtic (* 19. října 1610) 1719 – Marie Luisa Alžběta Orleánská, nejstarší dcera Filipa II. Orleánského (* 20. srpna 1695) 1778 – Christian Moritz von Königsegg-Rothenfels, císařský polní maršál (* 24. listopadu 1705) 1796 Robert Burns, skotský národní básník (* 1759) Philip Carteret, britský námořní důstojník a objevitel francouzského původu (* 1733) 1798 – Franz Sebastian de Croix von Clerfayt, rakouský polní maršál (* 14. října 1733) 1838 – Johann Nepomuk Mälzel, německý hudebník a vynálezce (* 1772) 1856 – Emil Aarestrup, dánský básník (* 4. prosince 1800) 1886 – Karl von Piloty, německý malíř (* 1. října 1826) 1891 – Franco Faccio, italský skladatel a dirigent (* 1840) 1915 – William Leggo, kanadský tiskař a vynálezce (* 25. ledna 1830) 1920 – Patsy Cornwallis-West, irská herečka a milenka krále Eduarda VII. (* 1856) 1922 – Džamal Paša, osmanský vojenský vůdce (* 6. května 1872) 1936 – Andreas Hinterstoisser, německý horolezec (* 3. října 1914) 1938 – Owen Wister, americký právník a spisovatel (* 14. července 1860) 1943 – Charlie Paddock, americký sprinter, dvojnásobný olympijský vítěz (* 11. srpna 1900) 1944 Ludwig Beck, německý generál, podílel se na atentátu na Hitlera (* 1880) Claus von Stauffenberg, popraven po neúspěšném atentátu na Hitlera (* 1907) Henning von Tresckow, strůjce atentátu na Adolfa Hitlera (* 10. ledna 1901) Werner von Haeften, účastník atentátu na Adolfa Hitlera (* 9. října 1908) 1948 – Arshile Gorky, americký malíř arménského původu (* 15. dubna 1904) 1966 – Philipp Frank, rakouský teoretický fyzik, matematik a filosof (* 24. března 1884) 1967 – Albert Lutuli, prezident Afrického národního kongresu (* 1898) 1971 – Yrjö Väisälä, finský astronom a fyzik (* 6. září 1891) 1972 Ralph Craig, americký sprinter, olympijský vítěz (* 21. června 1889) Džigme Dordže Wangčhug, třetí bhútánský král (* 1928) 1979 – Ludwig Renn, německý spisovatel (* 22. dubna 1889) 1989 – Donald Brittain, kanadský filmový režisér (* 10. června 1928) 1992 – Ernst Schäfer, německý ornitolog (* 14. března 1910) 1998 – Alan Shepard, první americký astronaut ve vesmíru (* 1923) 2004 – Jerry Goldsmith, americký skladatel filmové hudby (* 1929) 2005 – Long John Baldry, anglický zpěvák (* 12. ledna 1941) 2006 – Moses Laufer, britský psychoanalytik (* 6. května 1928) 2009 – Heinz Edelmann, německý ilustrátor a designér (* 1934) 2010 – Luis Corvalán, generální tajemník Komunistické strany Chile (* 14. září 1916) 2011 – Kazimierz Świątek, polský arcibiskup a kardinál (* 21. října 1914) 2013 – Ronnie Cutrone, americký výtvarník a asistent Andyho Warhola (* 10. července 1948) 2015 – Edgar Lawrence Doctorow, americký spisovatel (* 6. ledna 1931) 2020 – Halldóra Kristín Thoroddsenová, islandská spisovatelka (* 2. srpna 1950) 2023 – Tony Bennett, americký zpěvák a malíř (* 3. srpna 1926) Svátky Česko Vítězslav, Vítězslava, Vítoslav Dalida Oliver, Olivie Svět Den nezávislosti Belgie Národní den zmrzliny (USA) Pranostiky Česko Na svatého Praxeda mlha zrána k zemi usedá. Na proroka Daniele nalije též do mandele. Externí odkazy Červencové dny


text: Mechanický stroj je zařízení, které přenáší pohyby a síly, mění jejich rychlost, velikost, směr nebo smysl otáčení. Při těchto změnách ovšem množství přenášené mechanické práce neroste, nýbrž naopak ubývá o ztráty, způsobené třením a podobně. Mezi mechanické stroje se řadí především jednoduché stroje, převody a hydraulická a pneumatická zařízení. Technická mechanika Stroje


Zahradní polyratanový set SALEMO set - hnědá | Kokiskashop.cz Katalogové číslo: R54581 Cena bez DPH 6 838,84 Kč Salemo je naprostá novinka na trhu, souprava která skvěle vynikne v moderním i retro stylu bydlení. Jedná se o elegantní set v imitaci ratanu, skládající se ze dvou křesel, dvojitého gauče a stolu, který navíc slouží jako úložný box. Produkt je dodáván s pohodlnými poduškami ve stylových barvách. Lehká a stabilní konstrukce nábytku se skvěle hodí do exteriéru i interiéru. Set je velmi snadný na údržbu. Výrobek je vysoce odolný proti UV paprskům a povětrnostním vlivům. výška křesla: 76cm šířka křesla: 76cm výška lavičky: 76cm šířka stolu: 56cm délka stolu: 76cm


source: fineweb

text: Reakce maďarské strany na odhalení pomníku E. Beneše MZV ČR obdrželo dne 20. 5. 2005 dopis ministra zahraničních věcí Maďarské republiky F. Somogyiho, reagující na odhalení sochy prezidenta E. Beneše před budovou MZV ČR a adresovaný českému ministru zahraničních věcí C. Svobodovi. Odpověď na dopis byla zaslána dne 3. 6. 2005. Kopie obou dokumentů naleznete v přílohách.


Dvojnásobné vraždě v Budějovicích mohla policie zabránit, ale nedala na výhružky | Hospodářské noviny (iHNed.cz) 22. 2. 2010 11:39 / 3 minuty čtení vražda České Budějovice Zimola Jiří Vraždě skladatele a jeho ženy v Českých Budějovicích mohli policisté zabránit. Prokázala to prověrka jejich postupu, kterou provedlo oddělení vnitřní kontroly jihočeské policie. Novinářům to v pondělí řekl ředitel jihočeské policie Radomír Heřman. Podezřelým z vraždy je syn zavražděné z předchozího manželství. Prý páru dlouhodobě vyhrožoval. Na postup policie si stěžovala exmanželka zavražděného muže. Policie podle ní mohla dvojnásobné vraždě zabránit. Postup policie kritizuje i syn zavražděného. "Zemřeli dva nevinní lidé a to znamená, že se někde stala jasná chyba," uvedl krátce před pohřbem svého otce. Exmanželka zavražděného hudebníka si stěžuje: Policie mohla zabránit tragédii - čtěte ZDE "Dnešního dne jsem zahájil kázeňské řízení vůči svému náměstku pro vnější službu Romanu Bláhovi a zároveň jsem ho postavil mimo službu. A budu čekat na další výsledky šetření," uvedl Heřman. Dodal, že má konkrétní indicie, co konkrétně mohli policisté učinit, aby tragédii předešli, ale zveřejní je až po ukončení prověrky. Ta podle něj může trvat několik týdnů. Případem se zabývá i policejní inspekce. Pokud by zjistila provinění u konkrétních lidí, hrozí jim i trestní stíhání. Mluvčí inspekce Martina Lídlová řekla, že prošetřování kauzy potrvá minimálně měsíc. "Je to velmi zásadní záležitost a dle mého názoru jihočeská policie neučinila vše, co učinit měla tak, aby tomuto fatálnímu pochybení zabránila," řekl novinářům policejní prezident Oldřich Martinů. Jihočeští policisté musí podle něho přijmout taková opatření, aby se něco podobného už nikdy neopakovalo. Podezřelého zadržela německá policie Vražda se stala krátce po půlnoci v noci na čtvrtek 11. února nedaleko centra Českých Budějovic v jednom z činžovních domů v Komenského ulici. Pochybnosti, zda policie nemohla zločinu zabránit, se začaly objevovat brzy po činu. Podezřelý z vraždy je syn zavražděné ženy z předchozího manželství, který je momentálně zadržen v cele v německém Pasově. Hejtman Zimola požádal počátkem minulého týdne otevřeným dopisem policejního prezidenta o důkladné prošetření události, to samé učinili i pozůstalí. Chtěli prověrku policejního postupu nejen bezprostředně před vraždou. Podezřelý prý již dříve hudebníkovi vyhrožoval zastřelením a několikrát ho fyzicky napadl. Údajného vraha německá policie dopadla týž večer po vraždě. "Ve vydání do České republiky zatím není žádný posun," uvedl mluvčí jihočeské policie Jiří Matzner. Případ zatím řeší německá justice. Musí zasednout soud, který rozhodne o vydání. Pokud by se muž odvolal, celá věc se může protáhnout o několik týdnů i měsíců. Chyba systému, nebo člověka Syn zavražděného žádá důkladné prošetření celého případu. Chce, aby byly odhaleny případné chyby, které mohly zapříčinit dvojnásobnou vraždu, a výsledky šetření byly jasně řečeny. Vidí několik možností, kde se chybovalo. Buď podle něj chybu způsobil jedinec, který by měl být potrestán, nebo systém, a proto je potřeba ho změnit. "Pakliže nepochybil ani systém, ani jednotlivec, tak je třeba vyhnout se pokrytectví a sdělit občanům, že pokud je policie nedokáže ochránit sama, tak by se měli ochránit sami. V tomto případě mělo být sděleno mému otci, aby si pořídil střelnou zbraň, když ho ta policie nedokáže ochránit a aby tu zbraň použil," řekl syn zavražděného. Trestných činů podle policie ubylo. Loni jich bylo "jen" 333 tisíc Policisté zaznamenali nárůst mravnostních trestných činů a extremismu. Italští ultralevicoví teroristé v roce 1978 unesli a zavraždili bývalého premiéra Alda Mora. Podle jedné z vyšetřovacích verzí byli cvičeni na...


text: Tato stránka je rozcestník (tj. místo s odkazy na články, které by jinak měly stejný název) obsahující různé významy dvouznakových kombinací. Pokud vás sem dovedl nějaký odkaz, který by měl správně směřovat na specifický význam této kombinace znaků, můžete Wikipedii pomoci tím, že se vrátíte na odkazující stránku a opravíte tam odkaz tak, aby vedl přímo na odpovídající konkrétní článek. V případě, že si nejste jisti, přidejte prosím stránku na seznam.


text: 12. leden je 12. den roku podle gregoriánského kalendáře. Do konce roku zbývá 353 dní (354 v přestupném roce). Svátek má Pravoslav. Události Česko 1463 – Císař Friedrich III. po přímluvě krále Jiřího z Poděbrad povolil Brňanům, aby prováželi rakouskými zeměmi zboží do Benátek a z Benátek, a to bez zastávky ve Vídni. Ta byla do té doby povinná a komplikovala podobné vztahy. 1782 – Dekretem císaře Josefa II. byly v rakouské říši zrušeny všechny kláštery, které nevyvíjely obecně prospěšnou činnost. V českých zemích se toto opatření týkalo více než třetiny všech klášterů. 1962 – Vladimír Škutina odsouzen za urážku prezidenta Antonína Novotného, když prohlásil že „prezident je vůl, gauner a vyložený despota.“ 1977 – V Rudém právu vyšel odsuzující článek „Ztroskotanci a samozvanci“, v němž byla československá veřejnost seznámena s existencí Charty 77. 2018 – Zahájila vysílání česká televizní stanice Televize Seznam. Svět 1945 – Byla zahájena Viselsko-oderská operace, při které zahnala Rudá armáda německá vojska za Odru. 1950 – V Sovětském svazu byl opět zaveden trest smrti za vlastizradu, špionáž a sabotáž. Původně byl zrušen v květnu 1947. 1969 – Britská rocková kapela Led Zeppelin vydala své první album, Led Zeppelin. 1970 – Republika Biafra v jihovýchodní Nigérii kapitulovala, čímž skončila občanská válka. 1976 – Rada bezpečnosti OSN hlasovala 11:1 s 3 chybějícími členy pro povolení Organizace pro osvobození Palestiny účastnit se porad Rady bezpečnosti bez hlasovacích práv. 2005 – NASA vypustila kosmickou sondu Deep Impact určenou k průzkumu komety 9P/Tempel. 2010 – Při zemětřesení na Haiti zahynulo několik desítek tisíc lidí. 2016 – Při teroristickém útoku v Istanbulu zemřelo 10 lidí, z toho 9 Němců. Narození Automatický abecedně řazený seznam viz :Kategorie:Narození 12. ledna Česko 1749 – Ferdinand Trauttmansdorff, česko-rakouský šlechtic, státník a diplomat († 27. srpna 1827) 1751 – Josef Arnošt Kinský, šlechtic († 11. srpna 1798) 1797 – Vincenc Pavel Žák, moravský národní buditel, spisovatel a překladatel, katolický kněz († 30. března 1867) 1817 – Leopold Šedivý, rakouský politik české národnosti († ?) 1818 – Benjamin Demel, poslanec Moravského zemského sněmu a starosta Kroměříže († 1867) 1825 – Ferdinand Urban, rakouský podnikatel v pivovarnictví a poslanec Českého zemského sněmu († 16. května 1879) 1826 – Eduard Porges von Portheim, česko-rakouský továrník a politik německé národnosti († 14. února 1907) 1838 – Klement Borový, katolický teolog († 31. srpna 1897) 1849 – Ladislav Hajniš, technik († 2. května 1889) 1852 – Ladislav Zápotocký, socialistický novinář a politik († 16. prosince 1916) 1859 – Margareta Sedlnitzky-Odrowas von Choltic, šlechtična, básnířka a spisovatelka († 2. května 1937) 1861 Emanuel Kovář, lingvista a etnograf († 14. července 1898) Hanuš Kuffner, novinář, spisovatel a vojenský historik († 21. května 1929) František Karel Bakule, bankovní úředník, autor moralistních a sociologických úvah, beletrista († 27. srpna 1941) 1866 – Ján Mudroň, československý politik († 19. března 1926) 1870 – Karel Burian, tenorista († 25. září 1924) 1872 Géza Grosschmid, československý politik maďarské národnosti († 4. dubna 1933) Josef Hanuš, chemik († 24. prosince 1955) 1875 – Stanislaus von Prowazek, zoolog a parazitolog († 17. února 1915) 1884 Jiří Čermák, cestovatel, zeměpisec a kartograf († 25. června 1955) Josef Fňouk, stavitel a architekt († ?) 1886 – Emanuel Purghart, akademický malíř, redaktor a státní úředník († 18. listopadu 1953) 1888 – Karel Bakeš, stavební inženýr, spisovatel a překladatel († 6. ledna 1972) 1890 Karel Böhm, právník, hudební skladatel a dirigent († 13. dubna 1973) Jindřich Suza, profesor botaniky († 19. listopadu 1951) 1891 – Jiří Mařánek, spisovatel († 4. května 1959) 1894 – Bohuslav Hála, jazykovědec, profesor fonetiky a překladatel z francouzštiny († 18. srpna 1970) 1895 – Anežka Hodinová-Spurná, komunistická politička († 1. dubna 1963) 1897 – Helena Rudlová, pedagožka, spisovatelka, básnířka a dramatička († 14. listopadu 1965) 1898 Gustav Haloun, sinolog († 24. prosince 1951) Miroslav Haken, odbojář popravený nacisty († 30. června 1942) Anna Horynová, vědkyně, pedagožka a spisovatelka († 3. prosince 1976) 1899 – Otakar Odložilík, historik († 14. července 1973) 1902 – Jindřich Šoltys, fotbalový reprezentant († 20. července 1970) 1903 – Miloslav Jareš, rozhlasový, divadelní a filmový režisér († 18. července 1980) 1904 – Rudolf Maria Mandé, dirigent a hudební skladatel († 12. srpna 1964) 1908 – Alois Hudec, Sokol, gymnasta, olympijský vítěz 1936 († 23. ledna 1997) 1913 – Sláva Štochl, fotograf († 28. prosince 1990) 1915 Arnošt Steiner, voják, válečný hrdina († 9. října 1982) Štefan Košina, voják a příslušník výsadku Manganese († 28. listopadu 1983) 1917 – Stanislav Maleček, český a československý novinář a politik († 13. července 2000) 1921 – Felix Maria Davídek, kněz († 16. srpna 1988) 1922 Josef Veverka, moravský vinař a šlechtitel († 21. října 2006) Jindřich Sommer, komunistický politik († ?) 1923 – František Vencovský, ekonom († 5. července 2006) 1925 – Karel Werner, indolog 1926 – Slavomír Bartoň, hokejový reprezentant († 16. ledna 2004) 1927 – Pravoslav Kneidl, knihovník, bibliograf a literární historik († 4. listopadu 2003) 1928 – Zdeněk Procházka, fotbalový reprezentant († 2016) 1929 – Hana Bělohradská, spisovatelka († 25. února 2005) 1931 – Ladislav Bittman, agent Státní bezpečnosti a uprchlík († 18. září 2018) 1932 – Dobromila Vávrová, komunistická politička († 7. ledna 2015) 1933 Sáva Šabouk, historik umění († 31. ledna 1993) Josef Henke, režisér, scenárista, autor rozhlasových her († 19. března 2006) 1935 – Eva Suchánková, pedagožka a amatérská herečka 1940 – Eliška Rožátová, sklářská výtvarnice a malířka 1944 – Vlastimil Hort, šachový velmistr 1946 – Josef Horáček, zastupitel a starosta města Bílina († 7. prosince 2022) 1947 – Zdeněk Hummel, basketbalista 1949 Petr Charvát, archeolog a historik († 17. září 2023) Jiří Janák, hokejista 1954 Michael Bielický, fotograf, multimediální umělec a pedagog Jiří Tupec, fotbalista 1955 Miroslav Michalovský, hokejista Petr Koťátko, filosof a spisovatel 1960 – Martin Nezval, spisovatel 1961 – Constantin Kinský, mecenáš a finanční poradce, šlechtic 1962 Radek Drulák, fotbalista Dušan Dvořák, adiktolog 1963 – Jiří Valšuba, herec 1965 – Karel Černý, politik 1967 – Michael Kubíček, hokejista 1969 – Jolana Voldánová, moderátorka 1971 – Daniel Takáč, moderátor 1972 Radim Jančura, podnikatel a manažer Filip Humplík, politik a podnikatel 1975 Slávek Horák, režisér a scenárista Jiří Krhut, bavič, muzikant, skladatel a textař 1976 – Petr Korč, politik a podnikatel, primátor města Frýdek-Místek 1977 – Mikoláš Tuček, herní novinář, moderátor a influencer 1979 – František Lutonský, moderátor a zástupce šéfredaktora zpravodajství České televize 1981 – Eva Vašková, modelka 1983 – Martin Mikuláš, lingvista, lingvodidaktik a soudní překladatel pro jazyk anglický 1987 Michael Kolarz, hokejista Jan Řežáb, podnikatel, zakladatel a bývalý předseda dozorčí rady společnosti Socialbakers 1988 – Radim Nečas, fotbalista 1989 – Petr Wojnar, fotbalový záložník 1990 – Viktor Tichák, politik, lingvista a VŠ pedagog 1991 Ondřej Zmeškal, spisovatel, blogger a sportovec – nevidomý triatlonista Jakub Štourač, fotbalista 1994 – Dominik Volek, hokejista 1995 – David Kämpf, hokejista Svět 1562 – Karel Emanuel I. Savojský, vévoda savojský († 26. července 1630) 1577 – Jean-Baptiste van Helmont, vlámský chemik, fyzik a fyziolog († 30. prosinec 1644) 1591 – José de Ribera, španělský malíř († 2. září 1652) 1628 – Charles Perrault, francouzský pohádkář († 16. května 1703) 1638 – Ernst Rüdiger von Starhemberg, rakouský polní maršál († 4. ledna 1701) 1666 – Hedvika Meklenburská, německá šlechtična († 9. srpna 1735) 1672 – Willem Bosman, nizozemský koloniální úředník a obchodník († po roce 1703) 1702 – Theodor Taulow von Rosenthal, rakouský státník († 10. června 1779) 1715 – Jacques Duphly, francouzský hudební skladatel, varhaník a cembalista († 15. července 1789) 1721 – Ferdinand Brunšvicko-Wolfenbüttelský, německý princ († 3. července 1792) 1729 – Edmund Burke, britský politik a filozof († 9. července 1797) 1737 – John Hancock, americký obchodník a politik († 8. října 1793) 1740 – Marie Karolína Habsbursko-Lotrinská, rakouská arcivévodkyně a dcera Marie Terezie († 25. ledna 1741) 1746 – Johann Heinrich Pestalozzi, švýcarský pedagog († 17. února 1827) 1748 – Ludwig Gottfried Madihn, německý právník a advokát († 6. března 1834) 1751 – Ferdinand I. Neapolsko-Sicilský, první král Království obojí Sicílie († 4. ledna 1825) 1772 – Michail Michajlovič Speranskij, ruský politik a reformátor († 23. února 1839) 1783 – Erik Gustaf Geijer, švédský spisovatel, historik, filosof a skladatel († 23. dubna 1847) 1789 – Ettore Perrone di San Martino, italský politik a vojenský velitel († 29. března 1849) 1792 – Johann Arfvedson, švédský chemik († 28. října 1841) 1800 – George Villiers, 4. hrabě z Clarendonu, britský diplomat a státník († 27. června 1870) 1809 – Émile Loubon, francouzský malíř krajinář († 3. května 1863) 1810 John Dillwyn Llewelyn, britský botanik a fotograf († 24. srpna 1882) Ferdinand II. Neapolsko-Sicilský, král Obojí Sicílie († 22. květen 1859) 1819 – Francesco Vidulich, rakouský politik italské národnosti († 23. ledna 1889) 1822 – Étienne Lenoir, francouzský vynálezce a obchodník († 7. srpna 1900) 1826 Anton Húska, slovenský hudební skladatel, sbormistr a dirigent († 23. srpna 1882) Radoslav Razlag, rakouský politik slovinské národnosti z Štýrska a z Kraňska († 5. června 1880) 1829 – Edward Palmer, americký botanik († 10. dubna 1911) 1833 – Eugen Dühring, německý filozof a ekonom († 21. září 1921) 1838 – Li Čchun-šeng, čínský obchodník aktivní za dob dynastie Čching na Tchaj-wanu († 7. září 1924) 1845 – Lovro Borčić, rakouský politik chorvatské národnosti († 7. září 1911) 1846 – Kajetán, hrabě z Girgenti, italský šlechtic († 26. listopadu 1871) 1852 – Joseph Joffre, francouzský generál († 3. ledna 1931) 1853 Christoph Sigmund Hayden, rakouský šlechtic a politik († 28. prosince 1926) Gregorio Ricci-Curbastro, italský matematik († 6. srpna 1925) 1856 – John Singer Sargent, americký malíř († 14. dubna 1925) 1857 – Knut Johan Ångström, švédský fyzik († 4. března 1910) 1858 – Robert Milnes-Crewe, 1. markýz Crewe, britský státník († 20. června 1945) 1863 – Svámí Vivékánanda, indický filozof, zpěvák a básník († 4. července 1902) 1866 – Ján Mudroň, slovenský a československý politik a meziválečný senátor († 19./29. března 1926) 1871 – Kaspar Stanggassinger, německý řehoník-redemptorista († 26. září 1899) 1873 – Spyridon Luis, řecký atlet († 26. března 1940) 1874 – Laura Adams Armerová, americká umělkyně a spisovatelka († 16. března 1963) 1875 Ferdinand Seidl, rakouský novinář a politik († 6. července 1915) Stanisław Stohandel, rakouský politik polské národnosti z Haliče († ?) 1876 Jack London, americký spisovatel († 22. listopadu 1916) Ermanno Wolf-Ferrari, italský hudební skladatel († 21. ledna 1948) 1878 – Ferenc Molnár, maďarský spisovatel († 1. dubna 1952) 1890 Vasilij Erošenko, ruský esperantský spisovatel († 23. prosince 1952) Andrej Tóth, slovenský řeckokatolický kněz rusínské národnosti a politik († ?) 1892 Michail Petrovič Kirponos, generál, sovětský vojevůdce († 20. září 1941) Vasilij Ippolitov, ruský a sovětský rychlobruslař a cyklista († 1957) 1893 Hermann Göring, německý nacistický politik († 15. října 1946) Alfred Rosenberg, německý nacistický teoretik a politik († 16. října 1946) 1894 – Ralph Capone, americký gangster, bratr Ala Capona († 22. listopadu 1974) 1895 – Leon Arje Me'ir, izraelský badatel v oboru islámského umění († 6. dubna 1959) 1896 David Wechsler, americký psycholog († 2. května 1981) Boris Skosyrev, běloruský dobrodruh († 27. února 1989) 1899 – Paul Hermann Müller, švýcarský chemik, nositel Nobelovy ceny († 13. října 1965) 1901 Michal Drobáň, slovenský a československý politik († 1985) Štefan Herman, slovenský a československý politik († ?) 1903 – Igor Kurčatov, sovětský fyzik († 7. února 1960) 1904 – Georgi Karaslavov, bulharský spisovatel († 26. ledna 1980) 1905 Antonie Schwarzenbergová, princezna z Fürstenbergu, matka Karla Schwarzenberga († 24. prosince 1988) Tex Ritter, americký herec a zpěvák country († 2. ledna 1974) 1906 – Emmanuel Lévinas, francouzsko-židovský filosof († 24. prosince 1995) 1907 – Sergej Koroljov tvůrce sovětského raketového programu v civilní i vojenské oblasti († 14. ledna 1966) 1909 – Archie Cochrane, skotský lékař († 18. června 1988) 1910 – Luise Rainerová, hollywoodská herečka německého původu († 30. prosince 2014) 1911 – Robert Abshagen, německý antifašista a oběť nacismu († 10. července 1944) 1912 – Dinmuchamed Konajev, kazašský komunistický politik († 22. srpna 1993) 1914 – Albrecht von Goertz, německý designer († 27. října 2006) 1916 – Pieter Willem Botha, jihoafrický prezident († 31. října 2006) 1917 – Walter Hendl, americký dirigent († 10. dubna 2007) 1918 Karol Zachar, slovenský herec a režisér († 17. prosince 2003) Mahariši Maheš Jógi, indický vědec a filosof († 5. února 2008) 1919 – Ernest Zmeták, slovenský malíř († 13. května 2004) 1920 – Ján Motulko, slovenský křesťanský intelektuál a básník († 7. září 2013) 1921 – John Davis, americký vzpěrač († 13. července 1984) 1923 Siegfried Schürenberg, německý filmový herec († 31. srpna 1993) Holden Roberto, angolský politik († 2. srpna 2007) 1926 Ray Price, americký zpěvák († 16. prosince 2013) Morton Feldman, americký hudební skladatel († 3. září 1987) 1929 Jaakko Hintikka, finský filozof († 12. srpna 2015) Alasdair MacIntyre, skotský a americký morální a politický filosof Irena Homola-Skąpska, polská historička († 4. března 2017) 1932 – Hadley Caliman, americký saxofonista († 8. září 2010) 1933 Liliana Cavani, italská režisérka a scenáristka Pavlos Matesis, řecký spisovatel a překladatel († 20. ledna 2013) 1934 – Ebrahim Nafae, egyptský novinář († 1. ledna 2018) 1936 Raimonds Pauls, lotyšský hudební skladatel, klavírista a politik Egon Kapellari, rakouský římskokatolický emeritní biskup 1937 Marie Duboisová, francouzská herečka († 15. října 2014) Marian Sawa, polský skladatel, varhaník, muzikolog a pedagog († 27. dubna 2005) Micheil Meschi, sovětský fotbalista gruzínské národnosti († 22. duben 1991) 1939 – Thomas Müller, německý hudební skladatel 1940 Matthias Habich, německý herec Ronald Shannon Jackson, americký bubeník († 19. října 2013) Bob Hewitt, australský tenista Youssef Anis Abi-Aad, libanonský maronitský katolický kněz († 6. května 2017) 1941 Long John Baldry, anglický zpěvák († 21. července 2005) Olu Dara, americký kornetista, kytarista a zpěvák Kazuo Imaniši, japonský fotbalista 1942 Jozef Hajdina, slovenský fotbalista Michel Mayor, švýcarský astrofyzik 1944 Jim Gray, americký informatik (nezvěstný od 28. ledna 2007) Joe Frazier, americký boxer, profesionální mistr světa v těžké váze († 7. listopadu 2011) Jack Schroer, americký saxofonista († 23. června 1995) Milan Hrica, slovenský fotbalista Nobujuki Sató, japonský judista 1945 – Ivan Pozdech, slovenský fotbalista 1946 Ryszard Szurkowski, polský cyklista († 1. února 2021) George Duke, americký klávesista († 5. srpna 2013) 1947 Matt Molloy, irský hudebník Henning Munk Jensen, dánský fotbalista 1948 John Etheridge, britský kytarista Brendan Foster, britský atlet, běžec na dlouhé tratě 1949 Haruki Murakami, japonský spisovatel a překladatel Ottmar Hitzfeld, německý fotbalový útočník, olympijský medailista a trenér Hamadi Jebali, tuniský inženýr, islámský politik a novinář 1950 Murray Salem, americký televizní a filmový herec a scenárista († 6. ledna 1998) Hermann Köhler, západoněmecký atlet 1951 Kirstie Alleyová, americká herečka († 5. prosince 2022) Rush Limbaugh, americký rozhlasový komentátor a bavič († 17. února 2021) 1952 – John Walker, novozélandský olympijský vítěz v běhu na 1 500 m 1953 Arkadiusz Rybicki, polský politik († 10. dubna 2010) Mary Harronová, kanadská režisérka a scenáristka 1954 Howard Stern, americký rozhlasový a televizní hlasatel, spisovatel, herec a fotograf Sharon Lechterová, americká spisovatelka, ekonomka, podnikatelka a filantropka Donald Tyson, kanadský okultista 1955 Dušan Sepeši, slovenský fotbalista Tom Ardolino, americký rockový bubeník, člen skupiny NRBQ († 6. ledna 2012) 1956 Nikolaj Noskov, ruský zpěvák, skladatel Marie Colvinová, americká novinářka († 22. února 2012) 1957 – John Lasseter, americký režisér, scenárista, producent a animátor 1958 Mark Allen, americký triatlonista Christiane Amanpourová, britská novinářka íránského původu Peter Reynolds, velšský hudební skladatel († 11. října 2016) 1959 Per Gessle, švédský popový skladatel, zpěvák, kytarista Blixa Bargeld, hudebník, zakladatel industrial skupiny Einstürzende Neubauten Vladimir Jaščenko, sovětský atlet ukrajinské národnosti († 30. listopadu 1999) 1961 Ivan Dubnička, slovenský kulturolog, politolog a publicista († 8. srpna 2014) Milan Jurenka, slovenský fotbalový útočník a trenér Pavol Pavlis, slovenský politik 1962 Gaëtan Huard, francouzský fotbalový brankář Gunde Svan, švédský reprezentant 1963 – Vasilij Ždanov, reprezentant Sovětského svazu a Ukrajiny v silniční cyklistice 1964 Jeff Bezos, americký podnikatel Valdo Filho, brazilský fotbalista 1965 Rob Zombie, americký heavymetalový zpěvák, filmový režisér a spisovatel Maybrit Illner, německá novinářka a televizní moderátorka Biram Dah Abeid, mauritánský politik a lidskoprávní aktivista 1966 Rob Zombie, americký hardrockový zpěvák Sergej Revin, ruský kosmonaut 1967 Richard Stanke, slovenský herec, komik a dabér Eduard Habsburg-Lothringen, německo-maďarský katolický spisovatel a scenárista Grigorij Jegorov, kazašský atlet 1968 Richard Sulík, slovenský ekonom, podnikatel, politik Heather Mills, britská modelka a aktivistka Mauro Silva, brazilský fotbalový záložník a reprezentant 1969 Robert Prosinečki, chorvatský fotbalista J Allard, americký viceprezident korporace a šéf architektury XNA v Microsoftu David Mitchell, anglický spisovatel 1970 Zack de la Rocha, americký muzikant (Rage Against the Machine) Raekwon, americký rapper Serik Kazbekov, ukrajinský reprezentant ve sportovním lezení Julia Quinnová, americká autorka Masaaki Sawanobori, japonský fotbalista 1972 – Espen Knutsen, norský hokejový útočník a trenér 1973 Brian Culbertson, americký hudebník Giuseppe Giunta, italský zápasník Shooty, slovenský karikaturista 1974 Melanie Chisholm, anglická zpěvačka a členka skupiny Spice Girls Tor Arne Hetland, norský lyžař Hamilton Ricard, kolumbijský fotbalista Séverine Vandenhendeová, francouzská judistka 1976 – Kristen Welkerová, americká novinářka 1977 – Andrej Kollár, slovenský hokejista 1978 Josef Boumedienne, švédský hokejový útočník, skaut a trenér Stephen Abas, americký zápasník ve volném stylu Bonaventure Kalou, fotbalista z Pobřeží slonoviny Oxana Zbrožeková, ruská atletka 1979 Marián Hossa, slovenský hokejista Vasyl Tesmyneckyj, ukrajinský zápasník 1980 Amerie, americká zpěvačka Stefano Barrera, italský sportovní šermíř Akiko Morigamiová, japonská tenistka 1981 – Niklas Kronwall, švédský hokejový obránce 1982 Paul-Henri Mathieu, francouzský tenista Ricardo Alves Andrade, brazilský fotbalista 1983 – Akane Saitoová, japonská fotbalistka 1984 Chaunté Loweová, americká atletka Oribe Peralta, fotbalový útočník mexické reprezentace 1985 – Borja Valero, španělský fotbalista 1986 Zlata Ogněvič, ukrajinská zpěvačka Rjóta Murata, japonský profesionální boxer 1987 Naya Rivera, americká herečka a zpěvačka († 8. července 2020) Nusmir Fajić, bosenský fotbalista Salvatore Sirigu, italský fotbalový brankář 1988 Peter Štepanovský, slovenský fotbalista Claude Giroux, kanadský hokejista 1989 Axel Witsel, belgický fotbalový záložník Bastian Oczipka, německý fotbalista Alan Kardec, brazilský fotbalista Abdoulaye Fall, senegalský fotbalista 1990 Sergej Karjakin, ukrajinský, později ruský, šachista Kai Heerings, nizozemský fotbalový obránce John Smith, jihoafrický veslař lehké váhy 1991 Jakub Holúbek, slovenský fotbalista Pixie Lott, anglická zpěvačka, textařka, herečka a tanečnice David Mitov Nilsson, švédsko-severomakedonský fotbalový brankář 1992 Wojciech Golla, polský fotbalový obránce a reprezentant Iivo Niskanen, finský reprezentant v běhu na lyžích 1993 Zayn Malik, zpěvák anglicko-irské skupiny One Direction D.O., jihokorejský zpěvák, textař a herec Branimir Hrgota, švédský fotbalový útočník Maju Sasakiová, japonská fotbalistka Ľubomír Korijkov, slovenský fotbalový obránce 1994 Erik Baška, slovenský profesionální silniční cyklista Emre Can, německý fotbalista Chester Rogers, hráč amerického fotbalu 1995 – Alessio Romagnoli, italský fotbalista 1996 Ella Henderson, britská zpěvačka a textařka Rin Sumidaová, japonská fotbalistka 1998 Juan Foyth, argentinský fotbalový obránce Rafik Zekhnini, norský fotbalový útočník Úmrtí Automatický abecedně řazený seznam viz :Kategorie:Úmrtí 12. ledna Česko 1670 – Petr Figulus Jablonský, biskup Jednoty bratrské (* 1619) 1701 – Abrahám Leuthner, barokní stavitel (* 1640) 1749 – Filip Josef Kinský, šlechtic, diplomat a politik (* 1. května 1700) 1764 – Jan František Bautsch, katolický kněz, třetí infulovaný arciděkan (* kolem 1700) 1768 – Felix Benda, skladatel a varhaník (* 25. února 1708) 1861 – Václav Hanka, spisovatel (* 10. června 1791) 1869 – Balthasar von Szábel, rakouský podnikatel a politik z Moravy (* 23. listopadu 1814) 1881 – Ervín Damián Hugo Schönborn, šlechtic, držitel několika panství, konzervativní politik (* 17. května 1812) 1887 – Josef Halla, poslanec Českého zemského sněmu (* 2. června 1814) 1890 – František Xaver Škorpík, kněz a vlastenec (* 16. října 1813) 1893 – Václav Reisinger, tanečník, baletní mistr, choreograf a libretista (* 14. dubna 1828) 1901 – Ferdinand Kaufmann, rakouský politik z Moravy (* 19. října 1821) 1906 – Jan Šabata, poslanec Českého zemského sněmu (* 9. ledna 1834) 1912 – Josef Rank, slovníkář, lexikograf a archivář (* 22. října 1833) 1921 – Karel Rolsberg, rakousko-český šlechtic a poslanec Říšské rady (* 18. října 1852) 1923 – Jan Urban Jarník, romanista, zastánce česko-rumunských vztahů (* 25. května 1848) 1924 Cyril Dušek, politik (* 5. listopadu 1881) Marian Rombald z Hochinfelsenu, šlechtic, velkostatkář a politik (* 26. prosince 1863) 1927 – Josef Dürich, politik (* 19. srpna 1847) 1928 – Rudolf Těsnohlídek, spisovatel (* 7. června 1882) 1933 – Václav Suk, houslista, dirigent a hudební skladatel působící v Rusku (* 16. listopadu 1861) 1939 – Miloš Weingart, jazykovědec, slavista, byzantolog, literární historik a překladatel (* 21. listopadu 1890) 1940 – Joža Uprka, malíř a grafik (* 25. října 1861) 1951 – Quido Matoušek, legionář, důstojník československé armády (* 4. ledna 1888) 1958 – Jan Václav Rosůlek, poštovní úředník, básník, prozaik a dramatik (* 7. listopadu 1894) 1966 – Zdeněk Frankenberger, lékař, histolog, embryolog, patolog a přírodovědec (* 24. ledna 1892) 1970 – Jaroslav Benda, malíř (* 27. dubna 1882) 1977 – Marie Válková, archivářka (* 19. září 1901) 1982 – Miroslav Boháček, právník a kodikolog, profesor římského práva (* 10. září 1899) 1986 – Zdeněk Hůla, hudební teoretik a skladatel (* 12. května 1901) 1987 – Zdeněk Kampf, herec (* 20. září 1920) 1990 – Vladimír Machonin, architekt, jeden z představitelů brutalismu (* 3. února 1920) 1991 – Eduard Ingriš, hudební skladatel, dirigent, cestovatel, filmový dokumentarista, kameraman a fotograf (* 11. února 1905) 1993 – Radomil Kitrich, stavební a důlní inženýr (* 1. července 1921) 1996 – Eduard Haken, operní zpěvák (* 22. března 1910) 1998 – Libuše Moníková, česká, německy píšící, spisovatelka (* 30. srpna 1945) 2001 – Emil Petřík, novinář a publicista (* 12. listopadu 1925) 2007 – Jindřich Hásek, spisovatel, redaktor a historik zaměřený na dějiny Rožmitálska (* 22. června 1947) 2010 Vratislav Šotola, sklářský návrhář (* 9. května 1931) Miloslav Bělonožník, skokan na lyžích (* 11. července 1918) 2011 Karel Stádník, sochař a restaurátor (* 24. srpna 1924) Jiří Třešňák, politik (* 30. července 1938) Jaroslav Vohradník, hostinský a zakladatel hospody U Prďoly (* 29. července 1950) 2012 – Jan Robert Alexander, navigátor ve službách RAF (* 6. června 1922) 2013 – Mira Figarová, tanečnice, choreografka a divadelní pedagožka (* 14. srpna 1917) 2014 Jiřina Prokšová, herečka (* 11. března 1928) Miloš Suchomel, historik umění (* 5. ledna 1930) 2015 – Josef Kuchinka, dirigent (* 21. října 1925) 2016 – Pavel Slavíček, silniční motocyklový závodník (* 22. srpna 1934) 2017 – Jaroslav Egermajer, hokejový obránce (* 18. března 1945) 2018 Josef Bieberle, historik (* 19. ledna 1929) Josef Klimeš, sochař (* 15. ledna 1928) Svět 1140 – Ludvík I. Durynský, durynský lantkrabě (* 1090) 1167 – Svatý Alréd, cisterciácký opat, katolickou církví je uctíván jako světec (* 1109/10) 1322 – Marie Brabantská, francouzská královna (* 1254) 1475 – Félizé Regnard, francouzská dvorní dáma a milenka krále Ludvíka XI. (* 1424) 1519 – Maxmilián I. Habsburský, římský císař (* 22. března 1459) 1537 – Lorenzo di Credi, italský malíř a sochař (* asi 1459) 1578 – Kateřina Habsburská, portugalská královna (* 14. ledna 1507) 1603 – Mathurin de Montalais, francouzský šlechtic (* 1525) 1621 – Şehzade Mehmed, osmanský princ a syn sultána Ahmeda I. (* 11. března 1605) 1665 – Pierre de Fermat, francouzský matematik (* 17. srpna 1601) 1667 – svatý Bernardo da Corleone, italský kapucín (* 6. února 1605) 1674 – Giacomo Carissimi, italský hudební skladatel (* pokřtěn 18. dubna 1605) 1717 – Constantijn Francken, vlámský barokní malíř (* pokřtěn 5. dubna 1661) 1718 – Nicolaas Heinsius mladší, nizozemský spisovatel (* ? 1656) 1730 – Johann Christoph Schwedler, německý kazatel a skladatel duchovních písní (* 21. prosince 1672) 1759 – Anna Hannoverská, britská princezna (* 2. listopadu 1709) 1819 – Benedikte Naubertová, saská spisovatelka (* 13. září 1752) 1829 – Friedrich Schlegel, německý filozof kultury, literární kritik, literární historik (* 10. března 1772) 1831 – Luisa Dánská a Norská, dánská princezna (* 20. ledna 1750) 1833 – Marie-Antoine Carême, francouzský kuchař (* 8. června 1784) 1834 – William Wyndham Grenville, britský státník (* 25. října 1759) 1839 – Joseph Anton Koch, rakouský malíř a grafik (* 27. července 1768) 1845 – Nicola Grimaldi, italský kardinál (* 19. července 1768) 1855 – Marie Tereza Toskánská, sardinsko-piemontská královna a savojská vévodkyně (* 21. března 1801) 1856 Ľudovít Štúr, slovenský národní buditel (* 28. října 1815) Henry Goulburn, britský státník (* 19. března 1784) 1857 – Johann Leithner, rakouský politik (* ?) 1878 – Lazar Mamula, rakousko-uherský generál a guvernér Dalmácie (* 22. května 1795) 1880 – Ellen Arthurová, manželka 21. prezidenta USA Chestera Arthura (* 30. srpna 1837) 1885 – August Württemberský, královský pruský generálplukovník jezdectva (* 24. ledna 1813) 1888 – Karl Josef Gleispach, rakouský politik německé národnosti (* 9. února 1811) 1890 – Sarah Fairbrotherová, anglická herečka a milenka prince George, vévody z Cambridge (* 31. října 1816) 1899 – Julius von Falkenhayn, předlitavský politik (* 20. února 1829) 1902 – Josip Kušar, rakouský podnikatel a politik slovinské národnosti (* 9. března 1838) 1903 – Hermann Wendland, německý botanik, zahradník, ředitel hannoverské botanické zahrady (* 11. října 1825) 1905 – James Mason, irský šachový mistr a šachový publicista (* 19. listopadu 1849) 1909 – Hermann Minkowski, polský matematik (* 22. června 1864) 1911 Georg Jellinek, rakouský právník a právní teoretik (* 16. červen 1851) Stanisław Piniński, rakouský šlechtic a politik polské národnosti (* 3. března 1854) 1912 – Alexander Peez, rakouský podnikatel a politik (* 19. ledna 1824) 1915 – Émile Amélineau, francouzský architekt a egyptolog (* 1850) 1921 – Josef Nebehosteny, rakouský architekt, stavitel a podnikatel (* 8. srpna 1852) 1923 Herbert Silberer, rakouský psychoanalytik (* 28. února 1882) Marc Ferrez, brazilský fotograf (* 7. prosince 1843) 1926 – Carlos Schwabe, švýcarský malíř symbolista a grafik (* 21. července 1866) 1927 – Otokar Rybář, rakouský právník a politik slovinské národnosti (* 12. září 1865) 1931 – Giovanni Boldini, italský žánrový malíř a portrétista (* 31. prosince 1842) 1938 – Sydir Holubovyč, rakouský právník a politik (* 6. března 1873) 1940 Einar Benediktsson, islandský básník (* 31. října 1864) Nikolaj Strunnikov, ruský rychlobruslař a cyklista (* 16. prosince 1886) 1942 Theodore Annemann, americký profesionální kouzelník (* 22. února 1907) Vladimir Michajlovič Petljakov, sovětský letecký konstruktér (* 27. června 1891) 1943 – Antoni Józef Śmieszek, polský egyptolog (* 22. května 1881) 1944 – Nicolas Bunkerd Kitbamrung, thajský římskokatolický kněz a mučedník (* 31. ledna 1895) 1947 – Rosa Smith Eigenmann, americká ichtyoložka (* 7. října 1858) 1949 – Janez Hladnik, rakouský římskokatolický duchovní a politik slovinské národnosti (* 13. května 1863) 1956 – Franz Dinghofer, rakouský právník a politik (* 6. dubna 1873) 1957 – Grace Wilsonová, vysoce postavená zdravotní sestra v australské armádě (* 25. června 1879) 1959 – Mohammed Zakaria Goném, egyptský archeolog (* 1905) 1962 – Miklós Szabados, maďarský stolní tenista (* 20. března 1912) 1963 – Ramón Gómez de la Serna, španělský právník, spisovatel a novinář (* 3. července 1888) 1965 – Lorraine Hansberry, americká dramatička a spisovatelka (* 19. května 1930) 1968 – Leopold Lahola, slovenský dramatik, prozaik, scenárista a filmový režisér (* 30. ledna 1918) 1970 – Isabela Marie Braganzská, portugalská infantka a německá šlechtična (* 19. listopadu 1894) 1971 – André Fierens, belgický fotbalista a reprezentant (* 8. února 1898) 1974 Patricie z Connaughtu, britská princezna a vnučka královny Viktorie (* 17. březen 1886) Anto Babić, bosenskohercegovský historik a pedagog (* 3. ledna 1899) 1976 – Agatha Christie, anglická spisovatelka (* 15. září 1890) 1977 – Henri-Georges Clouzot, francouzský filmový režisér (* 20. listopadu 1907) 1978 – Wolfgang Tümpel, německý umělecký zlatník, stříbrník a designer (* 1. září 1903) 1979 – Alexandr Stolper, sovětský filmový režisér a scenárista (* 12. srpna 1907) 1981 Hamád Abú Rabía, izraelský politik (* 1929) Isaakij Vinogradov, archimandrita Ruské pravoslavné církve (* 25. února 1895) 1988 – Joe Albany, americký klavírista (* 24. ledna 1924) 1990 – Paul Amadeus Pisk, rakouský a americký muzikolog (* 16. května 1893) 1991 – Vasco Pratolini, italský spisovatel a filmový scenárista (* 19. října 1913) 1992 – Walt Morey, americký spisovatel knih pro mládež (* 3. února 1907) 1993 – Józef Czapski, polský malíř a spisovatel (* 3. dubna 1896) 1997 Ján Brodňanský, slovenský historik, archeolog, speleolog a fotograf (* 16. října 1910) Charles Brenton Huggins, kanadsko-americký fyziolog a onkolog (* 22. září 1901) 1999 – Maria Sanderová, západoněmecká atletka (* 30. října 1924) 2001 – Adhemar Ferreira da Silva, brazilský olympijský vítěz v trojskoku (* 29. září 1925) 2002 – Cyrus Vance, americký politik a diplomat (* 27. března 1917) 2003 Koloman Sokol, slovenský malíř, grafik a ilustrátor (* 12. prosince 1902) Maurice Gibb, britský zpěvák a skladatel (* 22. prosince 1949) Leopoldo Galtieri, argentinský generál, později prezident Argentiny a diktátor (* 15. července 1926) 2004 Ján Brada, slovenský fotbalista (* 23. července 1940) Olga Alexandrovna Ladyženská, ruská matematička (* 7. března 1922) Randy VanWarmer, americký zpěvák a kytarista (* 30. března 1955) 2005 – Amrish Puri, indický herec (* 22. června 1932) 2006 Günther Landgraf, německý fyzik (* 14. září 1928) Albrecht von Goertz, německý designer (* 12. ledna 1914) Udo Thomer, německý herec (* 3. října 1945) 2007 – Alice Coltrane, americká klavíristka (* 27. srpna 1937) 2009 Claude Berri, francouzský filmový režisér, herec, scenárista a producent (* 1. července 1934) Arne Næss, norský filosof (* 27. ledna 1912) 2010 Zilda Arns, brazilská katolická charitativní pracovnice a dětská lékařka (* 25. října 1934) Joseph Serge Miot, arcibiskup haitské arcidiecéze Port-au-Prince (* 23. listopadu 1946) Daniel Bensaïd, francouzský filozof (* 25. března 1946) Masúd Alí Mohamadí, íránský fyzik (* 24. srpna 1959) 2011 – Ilona Rakouská, členka maďarské palatinské linie Habsbursko-Lotrinských (* 20. dubna 1927) 2012 Josef Metzler, rakouský katolický kněz a prefekt vatikánského archivu (* 7. února 1921) Sadao Bekku, japonský hudební skladatel (* 24. května 1922) 2015 – Jelena Obrazcovová, ruská operní pěvkyně (* 7. července 1939) 2016 Robert Black, skotský sériový vrah (* 21. dubna 1947) Ivan Bukavšin, ruský šachista (* 3. května 1995) 2017 Giulio Angioni, italský spisovatel a antropolog (* 28. října 1939) Colin Dexter, anglický spisovatel (* 29. září 1930) Beata Grigorjevna Voronova, ruská historička umění (* 8. listopadu 1926) 2018 – Pierre Pincemaille, francouzský varhaník, improvizátor a pedagog (* 8. prosince 1956) 2019 – Jiří Brady, kanadský podnikatel českého původu, pamětník holokaustu (* 9. února 1928) 2020 Roger Scruton, britský filosof, estetik, politolog, spisovatel a hudebník (* 27. února 1944) Francis MacNutt, americký katolický kněz (* 22. dubna 1925) Juraj Tandler, slovenský hudební skladatel a pedagog (* 10. června 1934) 2022 – Ronnie Spectorová, americká zpěvačka (* 10. srpna 1943) Svátky Česko Pravoslav, Pravoslava, Pravdomil, Pravdomila, Pravomil, Pravomila Arkád, Arnošt Gvendolína Redmond Vasilisa Ernestina, Erna Katolický kalendář Bernardo da Corleone Svatý Probus Externí odkazy Lednové dny


source: CulturaX

text: Miele G 7365 SCVi XXL vestavná | BEATman elektro Miele G 7365 SCVi XXL vestavná Miele G 7365 SCVi XXL Vestavná myčka nádobí Miele G 7365 SCVi XXL vám nabízí moderní technologie v kombinaci se snadným a intuitivním použitím. Spo... celý popis Vestavná myčka nádobí Miele G 7365 SCVi XXL vám nabízí moderní technologie v kombinaci se snadným a intuitivním použitím. Spolehlivě se postará o vaše nádobí, které dokonale zbaví všech nečistot i mastnoty a usuší ho do poslední kapky. Vyberte si z nabídky deseti programů a aktivujte dodatečné funkce dle potřeby. Nechybí např. funkce rychlého mytí, poloviční náplň, šetrná péče o sklo a podobně. Přehledný displej s bohatou nabídkou mycích programů Šetrná péče o sklo a křehké nádobí Myčka Miele se postará o každý kousek vašeho nádobí a smyje z něj nečistoty a mastnotu do poslední kapky. Myčka láká na světovou novinku. Nabízí systém AutoDos s PowerDiskem. Jde o automatické dávkování mycího prostředku, které zajistí mimořádné výsledky. Dávkování se volí podle aktuálního programu a dojde k němu v ideálním okamžiku. Technologie EcoPower vám pomůže ušetřit vodu i energii. Používejte myčku každý den, aniž byste museli při ročním vyúčtování doplácet nedoplatky záloh. Nechte přístroj pracovat tehdy, když se vám to hodí. Po naplnění interiéru myčky si zvolte odložený start a spusťte přístroj v době, kdy nejste doma. Už tak nízká hlučnost vás tak nebude rušit vůbec, a jakmile se vrátíte domů, nádobí bude čisté a usušené. Příborová zásuvka se spolehlivě postará o všechny vaše lžičky, vidličky i nože. Uložte je pevně a pohodlně do speciálního prostoru, aby se při mytí příbory nepohybovaly po celém interiéru a nehrozilo, že poškrábou jiné nádobí. Košové uspořádání FlexLine vám dopřeje ještě větší komfort. Nastavte si požadovanou výšku v závislosti na velikosti a druhu špinavého nádobí. Naplňte myčku až po okraj, aby vám nezbyl žádný talíř ani hrnec, který už se dovnitř nevejde. Potřebujete mít nádobí čisté ideálně hned? Žádný problém. Aktivujte program QuickPowerWash a mějte talířky i šálky pro pohoštění vzácné návštěvy připravené k použití za pouhých 58 minut. Myčka se pyšní velkým prostorem s kapacitou pro 14 sad nádobí. Nemusíte však čekat, až ji celou naplníte. Zvolte mytí poloviční náplně, aby se zbytky jídel a mastnota na špinavém nádobí neusazovaly a nevytvářely nepříjemný zápach v celé kuchyni. Po skončení mycího programu se přístroj přepne do sušicí fáze. Dvířka se automaticky otevřou, aby dovnitř proudil vzduch z místnosti a nádobí se usušilo rychle a rovnoměrně. Nebojte se do myčky vložit křehké nádobí nebo sklo. S funkcí Briliiant GlassCare můžete mít jistotu, že se zařízení o vaše jemné nádobí postará s maximální péčí. Dovírání dvířek ComfortClose Dvířka snadno můžete otevírat i zavírat díky systému ComfortClose. Drží pevně v jakékoliv nastavené poloze, takže myčku můžete snadno větrat. S hlučností pouhých 41 dB vás myčka svým chodem nebude rušit ani v případě, že stojíte přímo u ní. Hodí se skvěle i do panelových bytů, kde vám sousedi z bytu pod vámi nebudou nadále kvůli hluku klepat na dveře.


text: 9.9.2008 Čeští řidiči a dílenští specialisté prošli v americké dílně na základně Shank školením o údržbě vozidel Humvee. Provinční rekonstrukční tým v afghánské provincii Lógar jich má ve výzbroji celkem dvacet dva. Humvee jezdí prakticky denně, a proto pravidelná péče o ně je nezbytnou nutností. Zvláště když jezdí většinou po prašných a kamenitých cestách v horském terénu. Z bezpečnostních důvodů se často jezdí i mimo komunikace. Na spolehlivosti vozidel tak závisí bezpečnost našich vojáků i civilního personálu. Autor: major Jindřich Plescher, tiskový a informační důstojník 2. kontingentu AČR PRT Lógar v misi ISAF Vloženo: 9. září 2008


text: Jízda je český film, který natočil režisér Jan Svěrák v roce 1994. Děj filmu se odehrává na okresních silnicích jižních Čech, na které se v kabrioletu vydali v létě dva kamarádi (Jakub Špalek a Radek Pastrňák). Cestou přiberou stopařku (Aňa Geislerová), užívají si a řeší vzniklé vztahy. Celkovou náladou film vzdává hold americkému filmu Bezstarostná jízda. Film je také zajímavý tím, že je patrně nejlevnějším celovečerním českým filmem. Náklady na jeho výrobu nepřesáhly 1 milion korun, byl natočen během prázdnin 1994 a na jeho výrobě se podílelo pouze devět lidí. Snímek vyhrál hlavní soutěž na MFF v Karlových Varech 1995, kde získal Křišťálový glóbus. Dále získal dvě ocenění Český lev za nejlepší kameru (F. A. Brabec) a hudbu (Radek Pastrňák a Buty). Výroba: Luxor. Externí odkazy České road movie Filmy z roku 1994 Filmy Jana Svěráka


text: Hysterezka: byliny české budějovice serafinbyliny.cz/produkty-sypane-byliny-46 Byliny | Portam.cz Bylinky patřily k pravidelným doplňkům stravy k posílení organismu a jeho revitalizaci od pradávna - naše babičky by mohly vyprávět. Jenže nasbírat, vysušit, porcovat i balit bylinné směsi už je záležitost dosti časově náročná a namáhavá. portam.cz/byliny Byliny - jednodruhovéByliny - směsiByliny pro zažíváníByliny pro srdce a cévyByliny pro posílení imunityByliny na cukrovku a cholesterolByliny pro ledviny a prostatuByliny pro podporu mozkuByliny pro pohybové ústrojíDetoxikace organismu ... babiccinobchod.cz/byliny prodejnabylin.cz/byliny ÚvodByliny Citrinum D - Užívanou částí anděliky lékařské je kořen, ojediněle i plody. Při monoterapii jsou dávky 2-2,5 g kořenové drogy (Radix angelicae) vícekrát denně jako zápar nebo macerační odvar.


text: Novostavby a nové byty v Pardubicích i pro lidi z lokality Bousov Chcete klidné bydlení Bousov mimo spěch města, ale s veškerým komfortem? Nabízíme cenově výhodné novostavby Bousov a nové byty v Bousov a blízkém okolí s dobrou dostupností. V místech proto nechybí napojení na MHD, občanská vybavenost a hodně zeleně vhodné pro rodiny s dětmi. Prohlédněte si námi realizované projekty. Pořiďte si komfortní a moderní bydlení Bousov - zvolte rodinný dům s velmi nízkými náklady na bydlení.


Vyšlo nové "Přísně tajné" :: Český svaz Úvodní stránka - Vyšlo nové "Přísně tajné" „Byl to skutečně starošpanělský loupežník a budižkničemu, neschopný válečník a stratég, o jehož schopnostech pochyboval i Valdštejn nebo zbožný barokní vlastenec českého království?“ ptejme se spolu s Radkem Fukalou, který se v příspěvku Rožmberská Třeboň a Bílá hora zabývá i postavou Baltasara Marradase, jenž patřil k těm, kdož vedli císařská vojska v bojích o jižní Čechy. Většina z nás obyčejných živáčků projde svou pozemskou pouť, aniž by se výrazně vtiskla do takzvaných velkých dějin. Možná nás zaznamenají alespoň ty úplně maličké - rodinné. Historií však prošli jedinci, kteří v ní zanechali nesmazatelné stopy ať v dobré či ve zlém. Jako třeba profesor Vojtech Tuka, muž, který jednoznačně vsadil na kartu hitlerovského Německa. Či Ferdinand Ďurčanský a Mikuláš Pružinský, kteří, jak připomíná Roman Cílek, 4. března 1939 v Bratislavě na jednání slovenské ministerské rady žádali urychlené provolání slovenské suverenity pod křídly německé ochrany. Pochybná samostatnost, jíž americký diplomat George F. Kennan trefně charakterizoval jako zahraniční politiku, která „se otevřeně podřizuje politice německé. Ve vnitřní politice mají Slováci přesně tolik nezávislosti, kolik jí má pes na řetězu. Dokud dobře a klidně šlape po boku svého pána a týmž směrem, je zcela svobodný; jakmile začne tahat jinam, rázem pocítí šňůru“. V minulosti zůstalo mnoho potem a krví prosycených stop. Patří k nim krátká, leč pohnutá existence pracovních skupin terezínského ghetta. Tvořili je vězni využívaní doslova jako otroci. Fárali například do kladenských uhelných dolů, kde se někteří podle slov jednoho z pamětníků po sfárání aspoň na čas cítili jako všichni normální lidé. Terezínská pracovní komanda, jak uvádí Milan Hes, nebyla využívána jen v protektorátu. Vězni také pracovali v bezprostředním okolí Berlína i na několika místech v Bavorsku. Stali se svědky lidické tragédie. Museli totiž vykopat hromadný hrob pro zavražděné lidické muže. Tenká je hranice mezi hrdinstvím a zradou, píše Jindřich Marek. Mnoho českých četníků pracovalo za okupace v ilegalitě, v květnu pětačtyřicátého bojovali na barikádách, obětovali své životy. Jako četnický strážmistr Josef Chaloupka, jenž padl v bojích o Staroměstskou radnici či štábní strážmistr Jaroslav Hnátek, který podlehl zranění utrpěném při bojích na Malé Straně. Byli však i jiní uniformovaní, kteří služební horlivostí, zbabělostí i obyčejnou lidskou hloupostí, ukrytou v četnickém stejnokroji, způsobili tragédie. Stály například životy generála Vojtěcha Luži nebo parašutistů Bohuslava Kouby, Arnošta Mikše, Jiřího Potůčka a dalších. „Doba vymknuta z kloubů prý šílí – proč by neměli šílet i ti, kteří ji prožívali?“ táže se Jiří Bílek a dodává: „Můžeme stokrát odsuzovat a říkat, že my bychom byli jiní: s odstupem padesáti let a bez pálící jizvy nacisty vyvražděné rodiny v duši je to snadné.“ Ač válka podepsáním bezpodmínečné kapitulace skončila, mnozí tento fakt nemínili vzít na vědomí. Nevěřili, že je definitivní konec a Hitlerova říše v troskách. Nevěřil ani jistý Falke, před válkou obyčejný Faltýsek či Faltysek, šéf nacistické NSDAP v Kadani. Toužil po jediném, nedopřát klidu všem, kteří se domnívají, že už bude mír. Věří ve svůj oddíl vlkodlaků, jak si říkají. Věří v konečné řešení, které dějiny zaznamenají jednou a provždy. Jeho tužby se, naštěstí, nevyplnily. Za to Češi a první Československá republika v historii Podkarpatské Rusi zanechali nesmazatelný otisk. Hlavně starší dodnes s mimořádnou vřelostí a uznáním vzpomínají na časy, kdy byli součástí ČSR a kdy jejich země ve společném státě, do něhož vstoupila jako chudá a zaostalá, s bezmála feudálními poměry, nicméně perspektivní, začala vzkvétat.


Nedovolte mrazu, aby vám ničil pokožku. Pryč se všemi zlozvyky!


sólo, přírodní, masturbace


SONY ukradla koncept starého XBOXe a představila nám budoucnost hraní ve formě Playstation 4. Přidejme k tomu nepříliš kvalitně okopírovaný WiiU tablet (tedy gamepad s dotykovou obrazovkou, ale bez obrazu) a máme tady dokonalého aspiranta na "next geň". Předvedené ukázky mnohdy nepřekvapily vizuální kvalitou, za to jsme se nedočkali finálního designu konzole, ani ceny, ani data vydání. Inu, nevadí. Doufám, že úvodní odstavec rozlítil spousty lidí tendenční kritikou, nashledanou, zasmáli jsme se a teď k věci. Prezentovat další generaci konzolí ve formě přestavěného PC je poněkud dvousečná zbraň. Na straně jedné totiž mizí určitá unikátnost hardwaru, kterou se SONY mohlo chlubit prakticky od počátku Playstation. Mizí tak pověstná papírová bariéra mezi výkonem PC a konzolí - vše má najednou jedny hranice a tím pádem máme i celkem přesnou představu, co taková Playstation 4 zvládne. Vidím to ale celkem růžově! Totiž - současné PC hry obvykle využívají maximálně dvou jader, jen naprostý zlomek je optimalizovaný pro čtyřjádrové procesory. Víc jader, víc Adidas - chce se mi zvolat - ale buďme praktičtí. Nejméně 2-3 jádra bude konzole využívat pro interní procesy, které tím pádem nebudou brzdit hry. Ty budou z počátku využívat jen 2, později 4 či více jader. Výkon je tak snadno škálovatelný. A to nemluvíme o přínosu pro PC scénu jako takovou - s množstvím zavedených značek Playstation, které budou psané pro x86, se zvedá portovatelnost oběma směry, jakož i využitelnost případných 3D enginů do budoucna. Intelovský standard je prostě standard a z toho se dá hodně vytěžit. A to nemluvíme o 8 GB RAM, což zní jako pohádka. Je to snad poprvé v historii, kdy herní konzole disponuje i ve srovnání s PC s takto naddimenzovanou hodnotou. Opět - v praxi přibližně 1-2 GB budou rezervované pro systém a interní operace, takže 6-7 GB bude pro hry a grafiku opravdu hodně. Celé kouzlo této PC architektury - se kterou Microsoft ve své době relativně zabodoval - spočívá i v příznivé ceně a dostupnosti materiálu. Čili když trochu uklidníme našeho vnitřního geeka, který nedostane vlastně nijak "zajímavý" hardware, máme tady stroj, který je 100% využitelný od prvního dne na trhu! Dokonce bych řekl, že SONY vytváří konkurenci pro Steam box a podobné platformy, včetně otevřených Android systémů. Hypoteticky by totiž Playstation 4 mohla umět spustit například Windows 8 a zaujmout mnohem širší cílovou skupinu. To je ale jen moje soukromé přání, samozřejmě. Něco podobného jsem totiž čekal i od Playstation 3 (a nedopadlo to moc dobře). Nový gamepad se mi také líbí. Přestavěné joysticky, dobře vypadající triggery a integrovaný Move - ano, tohle se mi bude myslím dobře držet a v praxi si myslím, že mnoho různých her dokáže tento ovladač využít jak k novým typům her, tak k rozšíření hratelnosti u stávajících žánrů. Například, podobně jako u WiiU gamepadu, by se dalo pomocí Move zaměřovat ostřelovací puškou v jakékoliv FPS, nemluvě o potenciálu pro minihry, ovládání menu, sportovní hry atd. Trochu rozpačitý jsem z dotykové plošky, která je na můj vkus příliš malá a neumím si zcela představit, jak bych ji ve hře využil. Pro nějaké sociální funkce a čmárykání to asi bude fajn, uvidíme. Vůbec SONY prezentovala myšlenku "always online" a pomocí tlačítka "share" bychom měli být schopni kdykoliv cokoliv sdílet, což je lepší funkce, než bych si připustil (po zkušenosti s Miiverse), takže palec nahoru. A nesmíme zapomenout na streamování her skrz Gaikai, což je jen další krůček k budoucnosti. Teoreticky by se tím měly vyřešit veškeré problémy s kompatibilitou a programováním - pokud budeme chtít tu a tam hrát nějakou hru z PS1-2-3, tak můžeme bez technických problémů. Bohužel nám SONY neřekla mnoho o business modelu pro svou novou konzoli a služby. Zde se obávám, že se ještě dočkáme pár nepříjemných zpráv. Na straně jedné je prohlášení, že Playstation 4 nebude blokovat bazarové hry - pravda. Ale zároveň to neznamená, že tyto hry opravdu půjdou spustit tak snadno, jako kdysi. Umím si předs 1000 tavit, že po vložení disku s bazarovou hrou se bude muset zaplatit "manipulační poplatek", bez kterého hra nepůjde spustit. Anebo hry z Playstation 3 - vložíme placku s Metal Gear Solid 4, ta se ověří, ale pak si budeme muset doplatit speciální poplateček, abychom hru mohli streamovat z cloudu. A kam se poděl patent na rozeznávání biometrických údajů hráče? Možná jsem jen zbytečně paranoidní, ale odmítám propadat nadšení v této fázi. A samozřejmě hry. Něco málo nám bylo ukázáno. Zajímavé je, že o interaktivitě ukázek se dá s úspěchem pochybovat, většina vypadala, jako video. To by zase tak nevadilo. Ještě zajímavější totiž je, že "wow" efekt se prakticky nekoná, jelikož vlastně skoro stejná videa jsme viděli při prvních prezentacích Playstation 3 před šesti lety. To je takový zajímavý paradox - díky HD rozlišení všechno vypadá stejně a není možné okem rozeznat, zda bohatá architektura v pozadí je skutečně vymodelovaná ve 3D, anebo jen nalepená textura na low-poly modelu. Fenomén "next gen" vyprchal, takže hry sice vypadají dobře, ale tak nějak "pořád stejně". To ale není důvod ke kritice. Na pováženou je pak propagovaná propojitelnost s Playstation Vita, což už tady v minulosti bylo a nikdo to nevyužíval. Navíc předvedená ukázka hry Knack nevypadala nijak technologicky úžasně, byl jsem celkem zklamán - ve srovnání s trailerem, který nevypadal v ingame kvalitě. Úplně stejně bych komentoval i Deep Down, Infamous a i Killzone - vypadá to dobře, ale zdá se mi, že je to spíše target render. Jediná realistická ukázka jsou zřejmě Watch Dogs (na který se těším více a více mimochodem). Takže jaký je závěr? Hardware je bezva, i když bych si přál nějaký custom chip. Faktem ale je, že SONY není v pozici, že by si mohla dovolit "rozhazovat peníze" na vývoj něčeho výjimečného a tak sáhli po klasice. To bude mít podle mne velice pozitivní globální dopad. Je trochu otázkou, s čím vyrukuje Microsoft, ale suma sumárum - hardware je velice dobrý, včetně ovladače. S hrami je to trochu vlažnější, ale to je v této fázi pochopitelné a nelze z toho nic moc usuzovat. Nejvíce jsem ale napjatý na finanční politiku - tedy cenu konzole, her a hlavně služeb. To podle mne rozhodně o konečném úspěchu či neúspěchu. Jestli SONY nebude dělat krávu, mohlo by jim to vyjít!


Jestli se něco o mně ví, tak a) nehraju klasické sportovní hry (nulový vztah), b) nehraju strategické a logické hry (nemám na to mozkovnu udržet pozornost v tisících variant) a c) když už hraju strategii, tak tahovou (realtime je adrenalin, který se svým kvocientem clicks per second prostě nejsem schopen hrát). Obecně nemám rád moc realtimovky, protože obvykle (alespoň ty první určitě) jsou jenom systémem kámen-nůžky-papír a vyhraje prakticky vždy ten, kdo zná toto pravidlo a má vyšší CPS. Samozřejmě nelze takhle házet všechny RTS do jednoho pytle, třeba budovatelské věci typu K240, Fragile Allegiance či Sim City se řadí v mém žebříčku na místa nejvyšší, ale takové ty Warcrafty (ok, některé mody v DOTA jsou dobré), Duny, Command & Conquery plus milion 1000 mutací - to mne nechává naprosto chladným. Sledovat profesionální hráče - roboty, kteří mají nastudované tisíce statistik a s programově přesnou taktikou posílají houfy jednotek do boje - ne, díky. Jenže co se nestalo - ani jeden díl Homeworldu se mi nepodařilo spustit! Nechápu to, pamatuji se, že jsem to na Windows XP nějak rozchodil asi před třemi lety - že by nějaké nové bezpečnostní updaty? Chvíli jsem hledal na netu, ale nějak se mi nedařilo narazit na ten správný postup, takže jsem znechuceně vypnul počítač a volal kámošovi - "Hele nemáš něco jako Homeworld?". "Ty vole mám, menuje se to Sins of the Solar Empire a je to popiči!". "Není to moc složitý?". "Pro tebe je složitej i Tetris vole, stav se". Za hodinku jsem již hru instaloval a pustil se do tutorialu. Hele, ono to fakt vypadá, jako Homeworld, práce s kamerou je dokonce o chloupek dotaženější, super. Tutorial má čtyři fáze a poměrně mi zmrznul úsměv na tváři, protože krom bojování je tady vývoj nových vynálezů (což má i Homeworld, ale tady je vynálezů mnohem více, 1000 mají několik úrovní a dohromady jde o tři velké stromy vývoje + unikátní artefakty), lehká diplomacie a mnohem více stavění, souvislostí a návazností. Vrcholem ale je management planet, což z pouhé "komplikovanější kopie Homeworld" dělá unikátní hru. Teda samozřejmě v mých očích, jak jsem se snažil naznačit výše - realtime strategiím se spíše vyhýbám. Nemá smysl se pouštět do detailního popisu nebo recenzování, ale vypíchnu věci, co mne opravdu dostaly. Tak hned - grafika hry je slušná, žádnej nextgen, ale koukat se na to dá a když jsem viděl možnosti nastavení, tak to pojede řekl bych na jakékoliv konfiguraci. Vtip je v tom, že kolečkem zoomujete a to od pohledu na nějakou zapadlou jednotku, kdy vidíte bělmo pilota (kdyby teda měly lodě průhledné skla ;), přes pohled na flotilu, planetu, asteroidový pás až po pohled na celou galaxii. Ta je rozdělena na síť planet a asteroidů, které dobýváte a získáváte tím nadvládu, zdroje a tak dále. Každá planeta se musí nejprve osídlit. Na ní si pak vybudujete civilizaci, začnete těžit suroviny (jsou zde v podstatě jen tři suroviny - kov, krystaly a peníze - chválím!) a rozvíjet kapacitu planety. Z té vyplyne, kolik lodí či orbitálních stanic je možné k ní přidat. Jakmile vyrobíte dost jednotek, expandujete a proces se více méně opakuje. Akorát - tou dobou máte dost vynalezeno, takže vyrábíte ty nejtěžší a nejsofistikovanější jednotky, takže se mění samotná strategie "za běhu". Jednotek není enormní množství, ale o to více jsou diferencované - bod k dobru. Nelíbí se mi piráti. Tito piráti (třetí, nezávislá strana) podle toho, jaká je na vaši hlavu vypsaná odměna, dělají každou chvílí (čas mezi útoky je přesně daný) útoky, které jsou neskutečně otravné. Samozřejmě je možné vypsat odměnu i na vaše oponenty, ale stojí to dost peněz, že se vyplatí spíš s piráty bojovat (hlavně v pokročilé fázi, kdy jsou oproti vám piráti relativně slabší a snížit odměnu na vaši hlavu by stálo více, než 3000 peněz - za což je jedna capital ship). Ale snad je možné najít hnízdo pirátů a zcela je eliminovat. Nelíbí se mi, že i na základní úkony (přepínání mezi planetami) je potřeba použít myši (pomalé), systém klávesových zkratek je sice dostatečně komplexní, ale jelikož planety nemají krom jména jiný identifikátor, nejde na ně přiřadit klávesovou zkratku - takže se buď musí klikat na minimenu, ale spíš si musíte zcela odzoomovat a podle vizuální paměti klikat. Ale klávesových zkratek je miliarda, možná že jen nejsou využité a něco jako "next - previous planet" nakonec najdu. Nelíbí se mi, že si nemohu nastavit lepší resources do startu, oponenti dostanou stejně. Chybí mi příběhová kampaň - intro pěkně naladí, ale pak je na výběr de facto skirmish. A za nejvýraznější chybu považuji neexistenci pauzy! Hra se dokonce nezastaví ani tehdy, kdy se hrabete ve vývojovém stromu vynálezů nebo v nějakém dalším submenu - po pár sklenkách nejsem schopen hrát! Líbí se mi, že hra nešvindluje - pokud někdo zdrhne do hyperprostoru, tak může jen přesně danými stezkami, takže přesně víte, kde se vynoří. A pokud máte díky nějakému vynálezu schopnost cestovat hyperprostorem rychleji, než váš oponent, skočíte za ním a ocitnete se na stejném místě jako on, ale o půl minuty dříve, takže po 31e příletu ho čeká studená sprcha. Líbí se mi výběr ras a stylu hraní, dá se nastavit rychlost celé hry, zdroje, umělá inteligence. Líbí se mi možnost dělat si vlastní levely a možnost multiplayeru. Líbí se mi dabing (což je u strategie nepříliš podstatný prvek, ale když postavíte opravářskou loď, která připomíná hrozen falických symbolů a po kliknutí se ozve velice přihřátým hlasem "Need something from me honey?"...), líbí se mi design jednotek, staveb, menu či ilustrace (intro třeba), líbí se mi grafika planet a efektů. Líbí se mi umělá inteligence, kdy má váš oponent opravdu osobnost - i když mu zrovna neseberete domácí planetu, neustále vás bombarduje hláškami, že "ta planeta patří mému národu" a podniká na ni zostře 1000 né výpady. Také se mi líbí, že umí vzít včas do zaječích ;). Líbí se mi, že za ty 4 hry jsem 3x dostal strašlivej klepec (můj známej problém, že neudržím v hlavně všechny možnosti hry, takže jsem trpěl nedostatkem peněz a přebytkem železa, které se dá výhodně prodávat na černém trhu) a pořád mně to baví (tu čtvrtou partii mám rozehranou ;). Líbí se mi, že můžu jednotlivé hry nahrávat do replaye. Líbí se mi, že hra není nijak chráněná, žádné DRM, žádné serial key. Ironclad, toto neznámé studio, tak stvořilo perlu mezi hrami, kde mají postoj jasný - stáhněte, zahrajte a když se to líbí, kupte. Hru jsem si okamžitě koupil, protože za těch 10 hodin zábavy, kdy jsem odehrál asi tak 4 partie, si zaslouží medajli - já a realtime strategie, pche. Líbí se mi, že hru si již koupilo 500.000 hráčů - od února 2008. Těch $45 + poštovné - to je přijatelná cena. Už teda vyšly dva patche (nestahoval jsem) a chystá se expansion pack za deset dolarů. Líbí se mi, že autoři dali ke stažení veškeré nástroje na tvorbu modů, scénářů či že dávají ke stáhnutí záznamy her ve formě replayů. Líbí se mi, že se mi o hře zdálo a že se těším, až si dneska zase zahraju. To se mi u tohoto typu her často nestává.


Aktuality | Náměstek primátora Olomouce srazil ženu, ta zemřela | Olomouc Online Náměstek primátora Olomouce srazil ženu, ta zemřela 14. 05 2012 | Jednapadesátiletou ženu, která zemřela po páteční dopravní nehodě v Olomouci, srazil autem náměstek olomouckého primátora Ivo Vlach (TOP 09). Tragických následků ve svém prohlášení lituje, obviněn zatím není. Záchranáři ženu po nehodě ve vážném stavu převezli do nemocnice. V sobotu však žena zraněním podlehla. V Olomouckém kraji to byla minulý týden už třetí smrtelná nehoda chodců. "Byl jsem účastníkem této nehody, řídil jsem služební automobil. Je mi velice líto tragických následků této nehody. S ohledem na vyšetřování případu se v tuto chvíli nemohu více vyjadřovat k průběhu nehody," uvedl Vlach v prohlášení, které zaslal ČTK. První náměstek primátora má na starosti dopravu, ekonomiku a záležitosti kolem Dopravního podniku města Olomouce. Auto ženu srazilo v Ladově ulici v Olomouci - Hejčíně. "Třiapadesátiletý muž s vozidlem Škoda Superb z Olomoucka nesledoval situaci v silničním provozu a přehlédl chodkyni, kterou následně srazil," uvedl krajský policejní mluvčí Josef Bednařík. Policisté u řidiče vyloučili dechovou zkouškou alkohol, nehodu stále vyšetřují. Podle mluvčího olomoucké policie Petra Čunderleho řidič zatím obviněn nebyl. "Čeká se na výsledky soudní pitvy a na posudky z oblasti dopravy. Případ se vyšetřuje pro podezření z usmrcení z nedbalosti, za což hrozí až šest let vězení," řekl ČTK mluvčí. Další dva chodci podlehli svým zraněním v pátek. Nedaleko Olomouce ve směru na Svatý Kopeček srazil řidič šestasedmdesátiletého muže, senior zemřel na místě. Muž byl prý oslněn sluncem a chodce jdoucího po pravé straně vozovky neviděl. Ve stejný den zemřela v nemocnici šestaosmdesátiletá žena, kterou ve čtvrtek srazilo na Prostějovsku nákladní auto.


Pořiďte si kartáče na čistění klimatizací Čištění klimatizací je důležité Využijte naše kartáče na čištění klimatizací Kartáče od Wöhler Bohemia jsou ty pravé pro vás Sháníte kartáče na čištění klimatizace, ať už válcové, spirálové, diskové nebo jiného typu? Pak se rozhodně obraťte na společnost Wöhler Bohemia, která se právě touto oblastí výroby zabývá. Ať už potřebujete jakékoliv kartáče, tato firma vám je bez problémů vyrobí. Nejen k čištění klimatizací jsou nejlepší naše kartáče. Čištění klimatizace nemusí být na první pohled důležitá záležitost. Můžeme si myslet, že se dovnitř žádné nečistoty nedostávají, avšak to jsme na omylu. Ve vzduchu se volně pohybuje velké množství prachu, které se následně usazuje například i v klimatizačních jednotkách a znemožňuje jim tak správně fungovat. S tím vám však pomohou zatočit právě kartáče na čištění klimatizace od firmy Wöhler Bohemia. Kartáče na čištění klimatizací jsou jen jedním z mnoha produktů, které tato společnost nabízí. Můžete objednávat kartáče rozmanitých druhů: - Kartáčové lišty K tomu všemu se kromě specialit jako jsou kartáče na čištění klimatizací řadí i kominické potřeby či malířské válečky. Kartáče jsou hlavním zájmem našeho podnikání již od roku 1994, máme tedy za sebou v tomto oboru již více než dvacet let praxe. Proto pokud máte jakékoliv dotazy ohledně naší výroby, čištění klimatizací nebo dalších nabízených služeb, rozhodně se na nás neváhejte obrátit. ID microsite: 47606, počet zhlédnutí: 172