Stránka 1 z 1 Admini Napsal: 2.12.2011, 20:03:49 od _Alex Nechápem vás prečo dávate op a helperi iba tých ktorí maju známych dávajte podla hrania a nie lebo je to jeho kamoš prosím vás dakujem. Re: Admini Napsal: 2.12.2011, 22:43:43 od DeZaaa Na post helper/op sa nedostane hráč ktorý tu má "známych", každý hráč čo si podá prihlášku je riadne ohodnotený operátormi serveru (podľa toho ako sa správa na servery, či pomáha hráčom, aktivita na fóre a aktivita + sympatie zdelené na TeamSpeaku) následne nato musí ešte prejsť pohovorom (kde sa otestujú jeho vedomosti o servery, príkazoch a pod.), ktorý sa uskutočňuje na TeamSpeaku za prítomnosti najmenej dvoch nezávislých adminov. Re: Admini Napsal: 3.12.2011, 8:33:22 od _Alex no ved práve hodnoti a ved ako keď sú to jeho kamoši op na servery Re: Admini Napsal: 3.12.2011, 9:49:34 od DeZaaa Pozri každý má šanci, my hlavne prihliadame na vek a na TeamSpeak to je jediná možnosť ako spoznať hráča, pozri keď mi napíše niekto do náboru hrám tu "10 rokov" a v živote som ho na tom TS nevidel nemôžem vedieť čo je zač, či mu "nehrabne" keď dostane práva na servery a nevybanuje tam polku hráčov. Keď ho aspoň trochu spoznám podľa vyjadrovania a konania tak to je o niečom inom. A ohľadom toho že sú op jeho kamoši to je len plus pretože ho napr poznajú osobne a určite ho vedia zhodnotiť lepšie.


Bidetová batéria IDEAL STANDARD MELANGE za 323.34 € | ATRIA.SK Titulná stránka > Vykurovacia technika > Kúpeľňa, sanita, batérie > Vodovodné batérie > IDEAL STANDARD batérie > kúpeľňové batérie > séria MELANGE > Bidetová batéria IDEAL STANDARD MELANGE, A4268AA Bidetová batéria IDEAL STANDARD MELANGE, A4268AA Bidetová batéria IDEAL STANDARD MELANGE s odpadovou garnitúrou a flex. hadicami s odpadovou garnitúrou COOL BODY - ochrana proti obareniu vriacou vodou hlavica nastaviteľná v rozmedzí 25° Batérie IDEAL STANDARD séria MELANGE. Design armatúr MELANGE je harmonický pretože nemá žiadne ostré hrany ani komplikované tvary. Zmyselné a minimalistické tvary a zároveň skvelé inovačné prvky armatúr zaisťujú maximálne využitie úspory vody, bezpečnosť a zdravý životný štýl. Materiály vysokej kvality a dokonalá funkčnosť sa spojili, aby vytvorili majstrovské diela praktickosti a spoľahlivosti, ktoré sú zároveň aj ekonomicky výhodné. Inovačný systém tela armatúry Cool Body a bezpečnostné tlačidlo s obmedzovačom teploty na 40 ° C Vás ochráni proti obareniu horúcou vodou.


Šport a turistika


Skutočný kresťanský život možno žiť iba z osobného vzťahu s Ježišom Kristom. Na to nás upriamujú aj Ježišove výzvy, ktorými nás oslovuje a pozýva, aby sme nimi žili deň čo deň. Tieto meditácie chcú v nás oživiť základné Ježišove výzvy pre náš konkrétny život. Vychádzajú v Roku zasväteného života, sú však určené všetkým, ktorí túžia svojmu životu dať srdce a ducha Kristovho evanjelia. Ježišove výzvy Meditácie nielen pre rehoľníkov Jozef Šuppa Dobrá kniha 2015-35 0,00 Kč Položím vám otázku: Vyhradíme si každý deň tro- chu času, aby sme počúvali Ježiša, aby sme načúvali Božiemu slovu? Byť s Ježišom IV. Meditácie nad Jánovým evanjeliom Jozef Šuppa Dobrá kniha 2015-24 0,00 Kč Deviatnik, Krížová cesta, Litánie, Ruženec k Sedembolestnej Deviatnik, Krížová cesta, Litánie, Ruženec k Sedembolestnej Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha SK 2014-48 39,00 Kč Byť s Ježišom III. Meditácie nad Lukášovým evanjeliom Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha SK 2014-25 52,00 Kč V minulom roku už po piaty krát Rádio Lumen ponúklo svojim poslucháčom a všetkým ľuďom dobrej vôle predvianočnú duchovnú obnovu. Táto knižka dáva možnosť sa k nej osobne vrátiť alebo sa s ňou zoznámiť a čerpať z nej silu aj počas celého roka. Pravdy nášho života a vianočné posolstvo, ktoré sú v nej obsiahnuté, nepatrí totiž iba do obdobia Vianoc. Sú určené pre náš každodenný život. Prijať Krista ako svetlo Duchovná predvianočná obnova v Rádiu Lumen Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha SK 2014-14 0,00 Kč Veriť v Pána (CD) Meditácie obľúbeného duchovného autora v jeho interpretácii 1. Ty vieš, čo je v človekovi (3:15) 2. Dali mu meno Ježiš (4:51) 3. Jozef a ty, Pane (4:52) 4. A ty ma nepoznáš (5:20) 5. Kto ma miluje (4:18) 6. Verte vo mňa (4:17) 7. S Ježišom pri Poslednej večeri (6:05) 8. Vedome žiť (5:15) 9. Teraz ešte nechápeš (4:48) 10. Nadišla hodina odísť (5:20) 11. Zrada (3:21) 12. Viera vo večný život (4:02) 13. Slová na rozlúčku (5:56) celková dĺžka 59:40 Veriť v Pána (CD) meditácie Jozef Šuppa Dobrá kniha CD - audiokniha 2014-14 0,00 Kč Hľadať Pána (CD) Meditácie obľúbeného duchovného autora v jeho vlastnej interpretácii. 1. Hľa, prichádzam, Pane (5:22) 2. Hľadať Pána (3:50) 3. Nepochopiteľný Boh (5:45) 4. Boh je Láska (5:35) 5. Božia vôľa (7:19) 6. Boží pohľad (6:00) 7. Ja hľadám tvoju tvár (6:09) 8. Boh navonok a vnútri (5:05) 9. Neviera (6:49) 10. Vrátiť sa k Pánovi (3:52) 11. Zodpovednosť (4:45) 12. Slovo nádeje (4:21) 13.Tí, čo dúfajú v teba, Pane (4:48) Hľadať Pána (CD) Jozef Šuppa Dobrá kniha CD 2014-13 0,00 Kč Vyznat se sám v sobě Rozlišování duchů Jozef Šuppa Kartuziánské nakladatelství kniha 2014-06 65,00 Kč Riadky tejto knižky chcú byť jednoduchým pozvaním živiť sa Božím slovom a nechať si srdce formovať premieňajúcou milosťou. Kiež nám pomôžu modliť sa a žiť z viery. Modliť sa a žiť z viery Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha SK 2013-50 57,00 Kč Sýtiť srdce i ducha Autor týchto krátkych zamyslení nás pozýva sýtiť si srdce i ducha Božou pravdou, krásou a láskou. Žijeme tým, čím sýtime svoje srdce i svojho ducha. Ježiš o sebe hovorí, že prišiel, aby sme mali život a mali ho hojnejšie (porov. Jn 10,10). Chce, aby sme sa sýtili jeho slovom, lebo nielen z chleba žije človek(Mt 4,4). Chce, aby sme sa sýtili ním samým, preto nám hovorí: Vezmite a jedzte z neho všetci (porov. Mt 26,26-27). Nuž, sýťme si srdce i ducha hodnotami Kristovho evanjelia, aby sme žili jeho životom. Sýtiť srdce i ducha Krátke zamyslenia Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha SK 2013-47 57,00 Kč Božie slovo je pre nás nielen prameňom najdôležitejšieho poznania, ale i životnej sily, ktorú potrebujeme pre svoj každodenný život. Hoci sú tieto meditácie venované viac kňazom, môžu pomôcť všetkým, ktorým záleží na živote z Božieho slova. Kiež nám pomôžu v tomto Roku viery dozrievať v osobnom vzťahu s Ježišom. Byť s Ježišom II. Meditácie nad Markovým evanjeliom Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha SK 2013-38 52,00 Kč Je Cirkev bez chyby? Sv. Pavol hovorí, že áno. Ježiš si pripravil Cirkev čistú a nepoškvrnenú, ale v tejto bezchybnej Cirkvi sú veľmi chybní ľudia. Aj keď to Ježiš Kristus vedel, trval na svojej dôvere v človeka. Deviatnik k svätému Ignácovi z Loyoly Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha SK 2013-26 39,00 Kč Páter Jozef Porubčan sa narodil 24. júna 1925 v Šípkove pri Slatine nad Bebravou. 17-ročný vstúpil do jezuitského noviciátu v Ružomberku, neskôr študoval filozofiu v Brne a v Dečíne. V roku 1950 ho odvliekli do sústreďovacieho tábora. 24.12. 1950 ho biskup Róbert Pobožný v Rožňave tajne vysvätil na kňaza. Potom krátko pracoval v Trenčíne a pätnásť rokov súkromne hospodáril na Jame v Šípkove. Počas tohto obdobia po celom Československu dával exercície tisícom ľudí. V rokoch 1971-1990 pôsobil ako kaplán v Považskej Bystrici a správca farnosti v Udiči. V roku 1990 sa stal predstaveným jezuitskej komunity v Piešťanoch. 16. mája 1996 mu Trnavská univerzita udelila čestný doktorát. Charizmou jeho života bolo dávanie duchovných cvičení. Zomrel v Báči 2. mája 1998 počas dávania duchovných cvičení. Modlitby a piesne pátra Jozefa Porubčana SJ Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha SK 2013-21 52,00 Kč Byť s Ježišom Meditácie nad Matúšovým evanjeliom Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha SK 2012-49 70,00 Kč Rozlišovaniu duchov sa človek musí aj učiť, aby vedel dôkladne a pravdivo skúmať myšlienky, hnutia a úmysly. Schopnosť rozlišovať je matkou všetkých čností a potrebuje ju každý tak pri usmerňovaní života iných, ako aj pri zameriavaní a náprave vlastného života. Pravidlá svätého Ignáca na rozlišovanie duchov nám chcú v tom pomôcť. Nech k tomu poslúžia aj slová tejto knižky, ktoré odzneli vo forme príhovorov. Vyznať sa v sebe samom Rozlišovanie duchov Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha 2012-42 52,00 Kč Svedectvo života jezuitského novica Tomáša Munka a jeho otca Františka je také významné, že presahuje rámec ich rodiny a našej krajiny. Možno v ňom aj dnes objavovať aktuálne posolstvo pre všetkých ľudí. Táto knižočka chce prispieť k tomu, aby sme ich život lepšie spoznali a povzbudili sa ich vierou a láskou ku Kristovi. Mučeníci lásky ku Kristovi Tomáš a František Munkovci Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha SK 2010-52 52,00 Kč Kniha meditácií začína slovami P. Jozefa Porubčana: "Nauč ma, Kriste, ako žiť, nauč ma milovať ! Evanjeliu uveriť, život objavovať. Pod Tvojim krížom, Ježišu..." Táto prosba je akousi výzvou pre nás všetkých, aby sme sa spolu s Ježišom pozreli na svoj život na vlastné zlyhania, ale aj na nádej, ktorá je v tajomstve kríža daná nám všetkým – ako pozvanie nechať sa prijať Bohom a rásť tak v jeho láske. Kniha je venovaná pamiatke P. Porubčana, od ktorého úmrtia si tento rok pripomíname 10 rokov. Pod krížom Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha SK 2008-01 60,00 Kč Modlitby inšpirované evanjeliovými citátmi sú určené pre každého, kto sa hľadá pokoj v Ježišovej prítomnosti v Eucharistii a v jeho Slove.

Dobrý Ježišu, dnes prichádzam k tebe a prinášam si so sebou túžbu i prosbu svojho srdca : Pane, nauč ma modliť sa...
 Modlitby pred eucharistickým Ježišom Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha SK 2007-09 125,00 Kč Vychádza pri príležitosti 450. výročia úmrtia svätca. Deviatnik k svätému Ignácovi z Loyoly Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha SK 2005-52 31,00 Kč Pod krížom CD Audionáhravka knihy Pod krížom – meditácie od Jozefa Šuppu. Jozef Harničár – klávesy James Evans - gitara, husle Hudobná réžia a mastering: 1. Pod krížom 8:35 2. Umenie počúvať 7:15 3. Umenie dávať 9:41 4. Život a Božie prikázania 8:40 5. Tajomstvo Eucharistie 8:13 6. Moja zrada 5:34 7. Ježišovo Srdce 6:10 Pod krížom CD Meditácie Jozef Šuppa Dobrá kniha CD 2005-52 117,00 Kč Myšlienky k meditácii z apoštolského listu Pastores dabo vobis adresované osobitne kandidátom na kňazstvo a kňazom. Zásadné dokumenty Cirkvi treba nielen poznať, ale hlavne vnášať ich obsah do života. Posynodálna apoštolská exhortácia Jána Pavla II. Pastores dabo vobis je v posledných rokoch najdôležitejším dokumentom o kňazskej službe. Jozef Šuppa (vyšlo od neho Pán ma povolal a V dnešný večer, Pane) rozpracoval dôležité pasáže z tohto dokumentu do formy pomôcky na rozjímanie. Posolstvo exhortácie sa tak stáva aktuálnym, osobným posolstvom živo napojeným na každodenný rozhovor s Ježišom. Dám vám pastierov Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha SK 1999-52 45,00 Kč V dnešný večer, Pane... Jozef Šuppa Dobrá kniha kniha SK 0001-01 86,00 Kč


source: fineweb

text: Získané ocenenia Doprava a platba Väčšinu tovaru v našej ponuke máme na sklade. Tento tovar je odosielaný ihneď (pri objednávkach podaných do 12:00 sa obvykle podarí odoslať balík v ten istý deň), najneskôr do troch pracovných dní. V prípade, že v objednávke bude tovar, ktorý nemáme na sklade, kontaktujeme zákazníka a dohodneme termín dodania individuálne. Tovar zasielame do celej SR, V prípade záujmu o zasielanie tovaru do inej krajiny nás kontaktujte. Možnosti dopravy - Osobný odber Cena za dopravu je 0€ Objednaný tovar si môžete vyzdvihnúť v našom obchodíku na Trenčianskej 47, Bratislava alebo v našom novootvorenom obchode na Hornej striebornej 13, Banská Bystrica - Zaslanie Slovenskou poštou Cena za dopravu je 2,5€ Tovar je zasielaný ako doporučená zásielka alebo balík. Pri objednávke tovaru v celkovej hodnote nad 50 € Vám nebude poštovné účtované vôbec! - Doručenie kuriérskou službou DPD Cena za dopravu je 4,9€ Možnosti platby - Bankový prevod V prípade platby prevodom je tovar odoslaný až po obdržaní platby - Na dobierku (platba v hotovosti) Pri tomto spôsobe platby účtujeme príplatok 1,7 €. Tento príplatok je účtovaný nezávisle od celkovej hodnoty objednávky - Na dobierku (platba kartou) Ak si zvolíte možnosť dopravy tovaru kuriérom DPD, za objednaný tovar môžete zaplatiť platobnou kartou pri jeho prevzatí od kuriéra. Pri tomto spôsobe platby účtujeme príplatok 1,7 €. Tento príplatok je účtovaný nezávisle od celkovej hodnoty objednávky. V prípade akýchkoľvek otázok nás neváhajte kontaktovať na 0 948 330 131.


text: Medzinárodný veľtrh stavebníctva CONECO na prelome marca a apríla verejnosti opäť predstaví novinky a výzvy jedného z najdôležitejších sektorov našej ekonomiky. Stavebníctvo, ktoré zažívalo ešte pred niekoľkými rokmi rozmach viditeľný v podobe novej bytovej výstavby, či obchodných a biznis centier, dnes čelí hlbokej kríze, z ktorej zatiaľ nenašlo východisko. Podľa prieskumov zaznamená slovenské stavebníctvo v priebehu roku 2011 už len mierny pokles, asi na úrovni 1,5%. Scenár pre rok 2012 je optimistický, očakáva sa návrat k rastu sektora. Problémom podľa prezidenta Zväzu stavebných podnikateľov Slovenska Zsolta Lukáča ostáva naďalej nedostatok nových projektov. To čo majú projektanti na monitoroch svojich počítačov dnes, by sa malo zhruba o rok realizovať, avšak zadávanie nových stavieb je prakticky nulové. Do popredia sa dostávajú moderné a najmä ekologické riešenia. Ťažko skúšané životné prostredie má svoju kapacitu a neraz nám varovnými signálmi v podobe prírodných katastrof dáva pocítiť, že sa k nemu nesprávame najsprávnejšie. Stavebníctvo signifikantne vplýva na reliéf Zeme a prírodu, preto v tejto oblasti vznikajú nápady ako narábať šetrne s energiou. V budúcnosti by sme všetci mali bývať v domoch, ktoré spotrebujú práve toľko energie, koľko sami vyrobia. Túto myšlienku kodifikovala aj Európska únia vo svojej smernici o Energetickej hospodárnosti budov, ktorá hovorí o tom, že od 31.12.2020 by všetky nové budovy mali mať takmer nulovú spotrebu energie. Stavbári, projektanti aj architekti pod vplyvom uvedených skutočností menia svoje myslenie. Do svojich projektov implementujú systémy pre obytné a úžitkové budovy plynulo pokrývajúce nároky na vykurovanie a chladenie obnoviteľnými energiami. Obnoviteľnosť a trvalá udržateľnosť sa stávajú nevyhnutnými vlastnosťami nových materiálov a riešení stavieb. V súlade s momentálnymi výzvami je kreované aj zameranie veľtrhu CONECO. V minulom roku bolo mottom „Energia nad zlato“. Charakter aktuálneho ročníka určuje slovné spojenie „Poznanie a kvalita“, v duchu ktorého sa budú niesť všetky súbežné výstavy a sprievodné podujatia veľtrhu. CONECO predstavuje komplexnú ponuku inovatívnych riešení, firemných ponúk a stretnutí výrobcov, predajcov, investorov, projektantov a architektov. Veľtrh koncentruje najvýznamnejšie sily pre hľadanie východísk z recesie v stavebníctve i na trhu realít. Odzrkadľuje rastúci záujem odborných inštitúcií, odbornej i širokej verejnosti o najnovšie trendy a inovácie v oblasti stavebníctva, realít, klimatizácie a vzduchotechniky, či stále aktuálnejšej problematiky využitia a úspory energie v bývaní. K veľtržnému podujatiu patria paralelne prebiehajúci veľtrh využitia energie Racioenergia, Climatherm - medzinárodná špecializovaná výstava klimatizácie a vzduchotechniky, Conecoinvest - prezentácia investičných zámerov, Slovrealinvest - veľtrh nehnuteľností a Stavebná mechanizácia - výstava stavebných strojov a mechanizácie. Na veľtrhu sa prezentujú vystavovatelia s ponukou rôznych stavebných komponentov, nástrojov a služieb zo Slovenska, ale i zo zahraničia. Najväčšie zastúpenie spoza hraníc, 95 vystavovateľov má Česká republika, ktorá sa predstaví v spoločnej expozícii formou oficiálnej účasti. Podobnú formu prezentácie zvolil dolnorakúsky región. V tomto roku prinášajú vystavovatelia na veľtrh množstvo eko-noviniek. Verejnosť, ktorá stavia alebo v blízkej budúcnosti zvažuje stavbu, či rekonštrukciu, sa môže inšpirovať ako zvoliť šetrný prístup voči našej planéte, čo sa z dlhodobého hľadiska pozitívne prejaví aj v úspore finančných prostriedkov. Veľtrh CONECO podľa jednotlivých hál: A1, A2:sanita, sauny, bazény, vírivky, podlahy, obklady, interiérové dvere, okná, stavebná chémia D:exteriérová dlažba, strechy a strešné komponenty, hliníkové konštrukcie E:garážové brány, okná, dvere, ploty, schodištia B0:stavebný, spojovací, upevňovací a izolačný materiál B1: kotle, alternatívne zdroje energie, inteligentné elektroinštalácie, tepelné čerpadlá, vykurovanie B stred: čističky odpadových vôd B2: vykurovanie, chladenie, klimatizácia, využívanie slnečnej energie


text: "Bol som -násťročný rebel, ktorý mal dvojku zo správania, a drogy, sa samozrejme, v mojom živote vyskytli. Nehovorím, že som na to hrdý, ale beriem to ako súčasť svojho dospievania," povedal v rozhovore poslanec. Užitie drog zdôvodnil tým, že v jeho okolí na drogy doplatilo veľa ľudí. "Chcel som vedieť, prečo to robia, a tak som raz vyskúšal pervitín aj heroín. Neoslovilo ma to, vďaka tomu som však vedel posúdiť, prečo je to lákavé, a tiež pochopiť, čo v tom ľudia hľadajú," dodal. V rozhovore tiež Poliačik povedal, že tvrdé drogy ako pervitín či heroín považuje za "svinstvo" zvlášť preto, ako vyzerá obchod s nimi na Slovensku, keďže sa tu kadečím riedia. "Čistý heroín je preto pre telo v zásade neškodná vec, respektíve nie je ani zďaleka taký škodlivý ako ten, čo miešajú s rôznymi prímesami. Vytvára síce silnú závislosť, ale človek dokáže fungovať," povedal poslanec. Zásadnou vecou pre neho je, ako štát pristupuje k ľuďom, ktorí užívajú drogy. "Dlhodobou tendenciou našej civilizácie totiž bolo trestať a potláčať ich, bojovať proti pestovateľom, dílerom, užívateľom. Výsledkom tejto vojny proti drogám je, že ich užívateľov pribúda. Väznice sú plné, osveta je minimálna." Štát by mal podľa Poliačika primárne zmierňovať ujmu, ktorú páchajú drogovo závislí sebe a okoliu. Povedal tiež, že SaS v tomto smere okrem legalizácie výťažku z konope na lekárske účely neurobila dokopy nič, čo je dôsledkom "nešťastného kompromisu prijatého pri kreovaní vlády Ivety Radičovej".


source: wikipedia

text: Esperanto (pôvodne Lingvo Internacia – „medzinárodný jazyk“) je najrozšírenejší medzinárodný plánový jazyk. Názov je odvodený od pseudonymu, pod ktorým v roku 1887 zverejnil lekár L. L. Zamenhof základy tohto jazyka. Zámerom tvorcu bolo vytvoriť ľahko naučiteľný a použiteľný neutrálny jazyk, vhodný na použitie v medzinárodnej komunikácii. Cieľom nebolo nahradiť národné jazyky, čo bolo neskôr aj deklarované v Boulonskej deklarácii. Hoci žiaden štát neprijal esperanto ako úradný jazyk, používa ho komunita s odhadovaným počtom hovoriacich 100 000 až 2 000 000, z čoho približne 2 000 tvoria rodení hovoriaci. V Poľsku je na zozname nemateriálneho kultúrneho dedičstva. Získalo aj isté medzinárodné uznania, napríklad dve rezolúcie UNESCO či podporu známych osobností verejného života. V súčasnosti sa esperanto využíva pri cestovaní, korešpondencii, medzinárodných stretnutiach a kultúrnych výmenách, kongresoch, vedeckých diskusiách, v pôvodnej aj prekladovej literatúre, divadle a kine, hudbe, tlačenom aj internetovom spravodajstve, rozhlasovom a televíznom vysielaní. Slovná zásoba esperanta pochádza predovšetkým zo západoeurópskych jazykov, zatiaľ čo jeho skladba a tvaroslovie ukazujú na silný slovanský vplyv. Morfémy sú nemenné a je možné ich kombinovať takmer bez obmedzení do rozmanitých slov; esperanto má teda mnoho spoločného s analytickými jazykmi, ako je čínština, zatiaľ čo vnútorná stavba jeho slov pripomína jazyky aglutinačné, ako je japončina, swahilčina alebo turečtina. Dejiny Zamenhofovo detstvo Pri zrode esperanta stál Ludwik Lejzer Zamenhof. Vyrastal v mnohojazyčnom, vtedy ruskom, teraz poľskom meste Białystok, kde bol svedkom častých sporov medzi jednotlivými národnosťami (Rusi, Poliaci, Nemci, Židia). Pretože za jednu z hlavných príčin týchto sporov považoval neexistenciu spoločného jazyka, začal už ako školák pracovať na projekte reči, ktorá by túto funkciu mohla plniť. Mala byť, na rozdiel od národných jazykov, neutrálna a ľahko naučiteľná, teda prijateľná ako druhý jazyk pre všetkých, jazyk vyučovaný spoločne s národnými jazykmi a používaný v situáciách vyžadujúcich dorozumenie medzi národmi. Prvé pokusy Zamenhof najskôr uvažoval o oživení latinčiny, ktorú sa učil v škole, ale usúdil, že je pre bežné dorozumievanie zbytočne zložitá. Keď študoval angličtinu, všimol si, že časovanie slovies podľa osoby a čísla nie je nutné; že gramatický systém jazyka môže byť oveľa jednoduchší, než sa dovtedy nazdával. Stále však zostávala prekážka v memorovaní sa veľkého množstva slov. Raz Zamenhofa zaujali dva ruské nápisy: швейцарская [švejcarskaja] (vrátnica, odvodené od швейцар [švejcar] – vrátnik) a кондитерская [konditerskaja] (cukráreň, odvodené od кондитер [konditér] – cukrár). Tieto slová rovnakého zakončenia mu vnukli myšlienku, že používanie pravidelných predpôn a prípon by mohlo významne znížiť množstvo slovných koreňov nutných na dorozumenie sa. Aby boli korene čo najmedzinárodnejšie, rozhodol sa prevziať slovnú zásobu predovšetkým z románskych a germánskych jazykov, teda tých, ktoré boli vtedy v školách po celom svete vyučované najčastejšie. Vznik konečnej verzie Prvý Zamenhofov projekt, nazvaný Lingwe uniwersala, bol viac-menej hotový už v roku 1878, ale autorov otec, učiteľ jazykov, považoval túto prácu za márnu a utopistickú, a zrejme preto rukopis, ktorý mu bol zverený, zničil. V rokoch 1879 – 1885 Zamenhof študoval medicínu v Moskve a vo Varšave. V tej dobe začal znova pracovať na medzinárodnom jazyku. Prvú obnovenú verziu vyučoval v roku 1879 pre svojich priateľov. Po niekoľkých rokoch už prekladal poéziu, aby jazyk čo najviac zdokonalil. V roku 1885 autor napísal: Keď bol pripravený svoj koncept publikovať, cárski cenzori to odmietli povoliť. Zamenhof bol veľmi sklamaný a voľný čas trávil prekladaním diel ako bol Starý zákon, či niektoré časti Shakespeara. Toto nútené oneskorenie viedlo k ďalšiemu významnému vylepšeniu. V roku 1887 konečne vydal prvú učebnicu «Международный языкъ» (Medzinárodný jazyk). Bol to v podstate ten istý jazyk, akým sa hovorí aj v súčasnosti. Podľa Zamenhofovho pseudonymu, pod ktorým vydal knihu, Doktoro Esperanto (esperanto – dúfajúci), sa jazyk začal označovať ako „Jazyk doktora Esperanto“ a neskôr skrátene ako „esperanto“. Prvé pokusy o zmeny Zamenhofovi prichádzalo veľa nadšených listov, ktoré často prinášali najrôznejšie návrhy úprav jazyka. Všetky podnety zaznamenával a neskoršie ich začal uverejňovať v časopise Esperantisto, vychádzajúcom v Norimbergu. V tom istom časopise aj dal o úpravách dvakrát hlasovať, väčšina čitateľov však so zmenami nesúhlasila. Po týchto hlasovaniach na určitý čas utíchli hlasy volajúce po reforme a jazyk sa začal rozširovať. Najviac odberateľov mal časopis vo vtedajšom Rusku. Veľkou ranou preň bolo, keď ruská cenzúra jeho šírenie zakázala kvôli článku Leva Nikolajeviča Tolstého. Časopis kvôli tomu musel byť zrušený, krátko na to bol však vystriedaný novým, nazvaným Lingvo Internacia. Najskôr ho redigovali vo švédskej Uppsale, neskôr v Maďarsku a nakoniec v Paríži, kde jeho vydávanie zastavila až prvá svetová vojna. Rozvoj jazykovej komunity Nový medzinárodný jazyk začali jeho používatelia skoro používať aj na organizáciu odbornej a záujmovej činnosti na medzinárodnej úrovni. V prvých desaťročiach prebiehala komunikácia v esperante takmer výhradne písomnou formou. Ale po nečakane úspešnom prvom Svetovom kongrese esperanta, usporiadanom v roku 1905 vo francúzskom meste Boulogne-sur-Mer, na ktorom sa overili možnosti používania tejto reči v hovorenej forme, začali naberať na intenzite aj osobné kontakty. Esperanto začali pre svoju činnosť používať aj rôzne organizácie a hnutia. Už na svetovom kongrese v Barcelone roku 1909 sa uskutočnilo niekoľko stretnutí prítomných katolíkov, ktorí sa nakoniec rozhodli usporiadať v nadchádzajúcom roku, 1910, samostatný kongres katolíckych esperantistov. Počas neho bolo založené Medzinárodné združenie katolíckych esperantistov (IKUE – Internacia Katolika Unuiĝo Esperantista). Časopis Espero Katolika (Katolícka nádej) vychádzal už od roku 1903 a s viac ako 100 rokmi svojej existencie je dnes najdlhšie vychádzajúcim esperantským periodikom. V roku 1912 sa Zamenhof pri slávnostnom prejave ôsmeho Svetového kongresu esperanta v Krakove vzdal svojej oficiálnej úlohy v hnutí. Desiaty kongres sa mal konať v roku 1914 v Paríži, prihlásilo sa naň takmer 4 000 ľudí, ale nakoniec ho zrušili pre začínajúcu vojnu, Zamenhof sa vtedy musel vrátiť domov cez škandinávske štáty. Po vojne túžba po harmónii a mieri vzbudila nové nádeje, vďaka čomu sa esperanto veľmi rýchlo šírilo. Prvý povojnový kongres sa konal v roku 1920 v Haagu, 13. svetový kongres v 1921 v Prahe. V roku 1927 bolo vo viedenskom Hofburgu otvorené Medzinárodné esperantské múzeum, v roku 1929 bolo pripojené k Rakúskej národnej knižnici a dnes sídli v samostatnej budove. Po druhej svetovej vojne Snahy o presadenie esperanta ako univerzálneho jazyka sa stretávali s pozitívnou odozvou: Petíciu v jeho prospech adresovanú Organizácii Spojených národov podpísalo vyše 80 miliónov ľudí, v Česko-Slovensku napríklad prof. Jaroslav Heyrovský, nositeľ Nobelovej ceny. Valné zhromaždenie UNESCO prijalo podobné rezolúcie v Montevideu 10. decembra 1954 a v Sofii 8. novembra 1985. Vzalo v nich na vedomie výsledky dosiahnuté esperantom na poli medzinárodnej duchovnej výmeny aj zblíženia národov sveta a vyzvalo členské štáty, aby sa chopili iniciatívy pri zavádzaní študijných programov o jazykovom probléme a esperante na svojich školách a inštitúciách vyššieho vzdelávania. K esperantu sa hlásila aj rada predsedov Poľskej akadémie vied. Jubilejného 72. Svetového kongresu esperanta roku 1987 (100. výročie uverejnenia prvej učebnice jazyka) sa vo Varšave zúčastnilo takmer 6 000 ľudí zo 60 národov. Pokroky dosiahli aj katolícki esperantisti – roku 1990 bol vydaný dokument Norme per la celebrazione della Messa in esperanto, ktorým Svätá stolica povoľuje vysluhovať sväté omše v tomto jazyku bez zvláštneho povolenia. Esperanto sa tak stalo jediným schváleným umelým liturgickým jazykom katolíckej cirkvi. Skutočnosť, že mnohé z cieľov esperantského hnutia sa doteraz nepodarilo naplniť, je často prisudzovaná okrem iného technologickej a kultúrnej dominancii Spojeného kráľovstva a Spojených štátov amerických, predovšetkým v období po druhej svetovej vojne, vďaka čomu je v súčasnosti dorozumievacím jazykom väčšiny medzinárodných činností angličtina. Dejiny esperanta na Slovensku Pred prvou svetovou vojnou Už na začiatku 20. storočia bolo na území dnešného Slovenska (vtedy severná časť Uhorska) činné esperantské hnutie. Esperantistov a kluby zastrešovala „Uhorská esperantská spoločnosť” a „Verda Standardo”. V Prahe boli činné spolky Bohema Unio Esperantista, ktorý prijímal len organizácie a kluby, a Bohema Asocio Esperantista, ktorý prijímal jednotlivcov. Oba spolky vydávali svoje časopisy. V roku 1907, 20 rokov po zverejnení jazyka Zamenhofom, vydal tolstojovec Albert Škarvan spolu s Rusom N. P. Evstifejevom prvú učebnicu esperanta v slovenčine, „Základy medzinárodnej reči ESPERANTO“. Medzi svetovými vojnami Po prvej svetovej vojne sa oba pražské spolky zlúčili do Československej Esperantskej Asociácie. Tá bola v roku 1936 premenovaná na Esperantskú Asociáciu v Československej republike. V tomto období bolo hnutie veľmi aktívne, fungovalo mnoho klubov, konalo sa veľa prednášok a kurzov. Esperanto bolo vyučované na školách rôznych stupňov, rádio Bratislava od 1930 vysielalo kurzy a od 1932 aj kultúrny program v esperante. Bola vydaná Československá antológia predstavujúca diela 20 slovenských autorov. V rámci protifašistickej aktivity vychádzali aj preklady protifašistických článkov z esperantských časopisov z obdobia Španielskej občianskej vojny. Od druhej svetovej vojny po Nežnú revolúciu Druhá svetová vojna utlmila esperantské hnutie. Bratislavský esperantský klub požiadal o zmenu štatútu a rozšírenie poľa pôsobnosti na celú vtedajšiu Slovenskú republiku a následne sa stal strediskom esperantského hnutia na Slovensku. 13. marca 1946 bola založená „Slovenská esperantská spoločnosť” (SES), schválená bola 24. júla 1946. SES vydávala časopis SES-informoj (SES-informácie), Ernest Váňa začal v roku 1946 vydávať časopis Esperantisto Slovaka. 24. októbra 1946 toho roku sa na stretnutí v Brne dohodli slovenskí a českí esperantisti, že SES bude riadiť činnosť na Slovensku, samostatná česká organizácia činnosť v Česku a tieto dve organizácie budú spolu tvoriť celoštátnu organizáciu. V 1947 sa v Martine uskutočnil prvý celoslovenský kongres, následne v 1948 druhý v Košiciach a v 1949 tretí v Bratislave. SES bola zrušená v 1953 lebo nespĺňala nové prísnejšie požiadavky zákona o spoločenských organizáciách. Esperantisti boli naďalej organizovaní v záujmových krúžkoch pri rôznych inštitúciách. Na koordinovanie ich činnosti bol v 1955 založený neoficiálny „Celoštátny esperantský poradný výbor”, ktorý existoval približne 2 roky. V 1959 bol dekrétom Ministerstva pre školstvo a kultúru vytvorený „Československý Esperantský Výbor” určený na pomoc organizovaným esperantistom; vydával časopis „Informoj de Ĉeĥoslovaka Esperanta Komitato“. 22. decembra 1967 bol pri Vzdelávacom Inštitúte v Bratislave založený „Poradný výbor pre Esperanto a esperantské krúžky“ s cieľom pripraviť založenie esperantskej organizácie na Slovensku a pripraviť jej stanovy. Cieľ splnil v roku 1968. 12. marca 1969 bol ministerstvom vnútorných vecí SSR schválený „Zväz esperantistov v Slovenskej socialistickej republike” (ZE SSR, neskôr premenovaný na Slovenský esperantský zväz, SEZ, esperantská skratka SEA) s pôsobnosťou na území Slovenska. Prvý kongres Zväzu sa konal v hoteli Esperanto v Pribyline v čase 9.-11. mája 1969. V čase založenia mal Zväz 72 členov, v roku 1977 to bolo 890. V 1976 počas Svetového kongresu esperanta v Aténach bol AESSR prijatý za člena Svetového esperantského zväzu. Ministerstvo kultúry SSR uznávalo kultúrnu hodnotu esperanta a činnosti esperantistov a v 1976 prijalo Zväz do svojej pôsobnosti. Po Nežnej revolúcii Po Nežnej revolúcii sa činnosť postupne presunula do miestnych klubov a v roku 1994 SEZ dobrovoľne zanikol. V roku 1997 vznikla nová celoštátna zastrešujúca organizácia - Slovenská esperantská federácia (SKEF). V roku 2003 vznikla mládežnícka organizácia SKEJ - Slovenská esperantská mládež, ktorá bola hneď nasledujúci rok schválená za národnú sekciu Celosvetovej esperantskej mládežníckej organizácie. V júli 2016 SKEF, so spoluorganizátormi, zorganizovala v Nitre 101. ročník Svetového kongresu esperanta. SKEJ pracuje na organizovaní 75. ročníku medzinárodného kongresu esperantskej mládeže, ktorý v 2019 prebehne v Liptovskom Hrádku. Esperantská súčasnosť Používatelia jazyka Svetový esperantský zväz (UEA – Universala Esperanto-Asocio), ktorého členovia tvoria najaktívnejšiu časť esperantskej komunity, má svoje krajinské sekcie v 62 štátoch a individuálnych členov v takmer dvojnásobnom počte krajín. Počet predaných učebníc a členské štatistiky miestnych skupín ukazujú, že ľudí s aspoň minimálnymi znalosťami esperanta sú státisíce až milióny. Hovoriaci esperantom sa nachádzajú po celom svete, a to zo značnou koncentráciou v tak rozdielnych krajinách ako je Brazília, Bulharsko, Irán, Japonsko, Kuba či Madagaskar. Podľa údajov projektu Ethnologue je celkový počet hovoriacich esperantom odhadovaný na 2 milióny, z toho približne 2 000 sú rodení hovoriaci, predovšetkým vďaka medzinárodným manželstvám a používaniu esperanta v domácnosti. Historik a esperantista Ziko Marcus Sikosek označil tento odhad za nadsadený, pričom vychádzal z porovnania zo skutočného počtu hovoriacich v Kolíne nad Rýnom a počtu členov esperantských organizácií. Iné odhady udávajú skromnejšie čísla, obvykle medzi sto tisíc a miliónom. Nepresnosti v údajoch vyplývajú predovšetkým zo skutočnosti, že počet používateľov ktoréhokoľvek medzinárodného pomocného jazyka je ťažké určiť, pretože napríklad pri sčítaní ľudu sa vo väčšine krajín zisťuje len materinský jazyk obyvateľov, ale nie ďalšie jazykové znalosti. Ďalšie nepresnosti odhadu vznikajú z toho dôvodu, že mnohí ľudia, ktorí sa esperanto naučili, nie sú členmi klubov alebo iných organizácií. Vyučovanie esperanta Začať sa dorozumievať esperantom sa dá veľmi rýchlo, čo poskytuje ideálny úvod do štúdia cudzích jazykov. Priemerný čas potrebný na jeho naučenie sa uvádza na 6 mesiacov, čo postačuje na cestovanie do cudziny. Písať si je možné už po niekoľkých týždňoch štúdia. Experimentálne a neformálne pozorovania naznačujú, že predchádzajúce učenie sa esperanta môže mať pozitívne účinky na následné štúdium iných cudzích jazykov (hovorí sa o takzvanom propedeutickom účinku). Uskutočnili sa aj pokusy o formálny výskum tohto fenoménu: napríklad skupina študentov, ktorá sa učila rok esperanto a potom tri roky francúzštinu, mala lepšie výsledky než kontrolná skupina, ktorá sa učila francúzštinu celé štyri roky. Podobné výsledky boli získané, aj keď bola druhým jazykom japončina, alebo pri skrátení doby experimentu na polovicu. Zmienená štúdia však už neuvádza, akých výsledkov dosiahli študenti, ktorí sa v prvom roku učili iný cudzí jazyk ako esperanto. Aj keď sa esperanto vyučuje na niektorých školách (v Česku napríklad na Masarykovej univerzite v Brne a Univerzite Palackého v Olomouci), najčastejšie sa ho ľudia učia ako samoukovia. Využívajú pri tom korešpondenčné alebo multimediálne kurzy, či už prostredníctvom papierovej alebo elektronickej pošty, internetových stránok ako je lernu!, alebo počítačových programov ako „Kurso de Esperanto”. Kurz esperanta pre anglicky hovoriacich na portáli Duolingo je prvým tamojším kurzom plánového jazyka. Často je esperanto vyučované v miestnych esperantských kluboch alebo krúžkoch záujmovej činnosti. Učebnice a učebné pomôcky pre samoukov sú dostupné vo viac ako 100 jazykoch. Oficiálne uznanie Esperanto nie je oficiálnym jazykom žiadnej krajiny, aj keď na začiatku 20. storočia boli plány založenia Neutrálneho Moresnetu ako prvého esperantského štátu a na krátko existujúcom umelom Ružovom ostrove bol roku 1968 mikronárod, ktorý používal esperanto ako svoj oficiálny jazyk. Tento jazyk však slúži ako oficiálny pracovný jazyk niekoľkých (väčšinou esperantských) neziskových organizácií. Esperanto je tiež jediným schváleným umelým liturgickým jazykom katolíckej cirkvi. V roku 1924 bolo uznané ako jasný jazyk v telegrafii. 31. októbra 2014 bolo esperanto zapísané na zoznam Poľského nehmotného kultúrneho dedičstva ako siedma položka. V roku 1954 Valné zhromaždenie UNESCO uznalo, že výsledky dosiahnuté esperantom sú v súlade s cieľmi tejto organizácie. Následne boli ustanovené oficiálne vzťahy medzi UNESCO a Svetovým esperantským zväzom, ktorý sa stal neštátnou členskou organizáciou kategórie B. Spolupráca medzi nimi pretrváva: Roku 1977 vystúpil generálny riaditeľ UNESCO Amadou-Mahtar M ́Bow s prejavom na 62. Svetovom kongrese esperanta v islandskom Reykjavíku. V roku 1985 Valné zhromaždenie UNESCO vyzvalo členské štáty a medzinárodné organizácie ako k zavedeniu študijných programov o jazykovom probléme a esperante v školách, tak aj k preskúmaniu možnosti využitia tohto jazyka v medzinárodnom styku. Svetový esperantský zväz má tiež poradné vzťahy s Organizáciou Spojených národov (OSN), UNICEF, Radou Európy, Organizáciou amerických štátov a Medzinárodnou organizáciou pre normalizáciu. Európska politická strana Európa – Demokracia – Esperanto získala vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2004 vo Francúzsku 25 259 hlasov a v roku 2009 28 944 hlasov vo Francúzsku a 11 722 v Nemecku. Európska esperantská únia predložila v apríli 2012 Európskej komisii jednu z prvých európskych občianskych iniciatív, ktorá navrhuje doplniť európsku hymnu slovami v esperante a umožniť tak občanom EU spievať ju spoločne a posilniť tým európsku identitu pri zachovaní identít národných. Na základe uznesenia mestskej rady nesie od 11. júla 2006 nemecké mesto Herzberg am Harz oficiálne označenie mesto esperanta (Herzberg am Harz – die Esperanto-Stadt/La Esperanto-urbo). S tým je spojené usporadúvanie kultúrnych a vzdelávacích činností súvisiacich s esperantom, ako aj partnerstvo s poľským mestom Góra uskutočnené na základe esperanta. Využitie esperanta Stretnutia a cestovanie Každoročne sa koná niekoľko stoviek podujatí, na ktorých účastníci komunikujú v esperante. Podujatia bývajú všeobecné aj špecializované na určitú tému, napríklad vedecký KAEST, mládežnícke IJK, alebo vzdelávací SES. Mnohé z nich možno nájsť v úplnom kalendári esperantských podujatí. Najväčšími sú Svetové kongresy esperanta organizované každoročne od roku 1905 (s výnimkou rokov svetových vojen) – naposledy usporiadané v mestách Hanoj (Vietnam, 2012), Reykjavík (Island, 2013) a Buenos Aires (Argentína, 2014). Ďalší je plánovaný v Lille (Francúzsko, 2015). V rokoch 1921 a 1996 bola hosťujúcim mestom Svetového kongresu Praha. Prvýkrát sa na Slovensku uskutoční 101. svetový kongres esperanta v roku 2016 v Nitre. Od roku 1938 sa každoročne, s výnimkou obdobia 2. sv. vojny, koná aj Medzinárodný kongres esperantskej mládeže – v roku 2013 sa uskutočnil v Nazarete (Izrael), v 2014 vo Fortaleze (Brazília). V krajinách susediacich so Slovenskom bol nedávno v Kyjeve (Ukrajina, 2011), Liberci (Česko 2009), Szombathely (Maďarsko, 2008) a v Zakopanom (Poľsko, 2005). Ďalšie sa uskutočnia vo Wiesbadene (Nemecko, 2015) a vo Vroclave (Poľsko, 2016). Pasporta Servo je služba pre podporu využitia esperanta pri cestovaní. Zabezpečuje ju mládežnícka sekcia Svetového esperantského zväzu. Jej základom je každoročne vydávaná publikácia obsahujúca adresy a kontakty na hostiteľov poskytujúcich bezplatné ubytovanie pre esperantistov, v roku 2011 obsahovala 1087 hostiteľov v 672 mestách 90 krajín. Od roku 2009 je služba zabezpečovaná predovšetkým v elektronickej podobe na internete, tlačený zoznam hostiteľov je ale stále dostupný. Výskum a knižnice Na mnohých univerzitách je esperanto súčasťou jazykových kurzov, niektoré ho ponúkajú ako nezávislý študijný odbor. Obzvlášť pozoruhodné sú Univerzita Loránda Eötvösa v Budapešti s oddelením esperantológie na katedre všeobecnej aplikovanej jazykovedy a Univerzita Adama Mickiewicza v poľskej Poznani s diplomovým programom interlingvistiky. Bibliografia amerického Združenia moderných jazykov registruje každoročne viac ako 300 odborných publikácií v esperante. Knižnica Esperantského zväzu Spojeného kráľovstva má viac ako 20 tisíc zväzkov. Medzi ďalšie veľké knižnice patrí Hodlerova knižnica v rotterdamskom ústredí Svetového esperantského zväzu, Esperantská knižnica v nemeckom Aalene alebo knižnica Medzinárodného esperantského múzea vo Viedni, ktoré je súčasťou Rakúskej národnej knižnice. Knižnice vo Viedni a Aalene poskytujú informácie o svojich zbierkach tiež na internete a sú dostupné prostredníctvom medzinárodnej medziknižničnej výpožičnej služby. Na Slovensku funguje slovenský esperantský archív v obci Plevník-Drienové. V Česku je od roku 2008 v prevádzke Múzeum esperanta vo Svitavách. Profesijné kontakty a odborné záujmy Esperantisti sú združení aj v rozmanitých odborných združeniach, napríklad lekári, spisovatelia, železničiari, vedci, hudobníci a mnohí ďalší. Tieto združenia často vydávajú svoje vlastné časopisy, organizujú konferencie a pomáhajú rozširovať profesionálne a špeciálne využitie esperanta. Medzinárodná akadémia vied v San Maríne, ktorá zaradila esperanto medzi svojich päť pracovných jazykov, uľahčuje spoluprácu na univerzitnej úrovni. Na Slovensku a v Česku sa už od roku 1978 usporadúva Konferencia o využití esperanta vo vede a technike. Pôvodné a preložené publikácie pravidelne vychádzajú v odboroch astronómia, botanika, entomológia, chémia, právo a filozofia. Esperantská Wikipédia vznikla ako jedna z prvých jazykových verzií. Existujú záujmové organizácie esperantistov, ako sú skauti, zrakovo postihnutí, hráči šachu, alebo go (japonská národná hra). Mládežnícka sekcia Svetového esperantského zväzu – Svetová esperantská mládežnícka organizácia (TEJO) organizuje medzinárodný kongres a vydáva svoje vlastné periodiká. Budhisti, šintoisti, katolíci, kvakeri, protestanti, mormóni a baháisti majú vlastné esperantské organizácie. Literatúra V esperante existuje tak pôvodná, ako aj preložená literatúra, v celkovom množstve asi 50 000 titulov. Bohatú literárnu tradíciu esperanta uznáva aj Medzinárodný PEN klub, ktorého esperantská sekcia bola založená počas 60. kongresu klubu v septembri 1993. Medzi významných súčasných spisovateľov píšucich v esperante patrí: Trevor Steele (Austrália), István Nemere (Maďarsko), Spomenka Štimec (Chorvátsko); básnici Michail Gišpling (Rusko/Izrael), Abel Montagut (Španielsko) a Eli Urbanová (Česko); esejisti a prekladatelia Probal Dasgupta (India) a Kurisu Kei (Japonsko). Škótsky básnik William Auld bol za svoju básnickú tvorbu v Esperante niekoľkokrát (o. i. v rokoch 1999 a 2000) navrhnutý na Nobelovu cenu za literatúru. Esperantský preklad Starého a Nového zákona vyšiel v roku 1926, ekumenická verzia, vrátane deuterokanonických kníh, v roku 2006. Medzi známe literárne diela preložené do esperanta a vydané v poslednej dobe sa zaraďuje napríklad Starec a more od Hemingwaya, Pán prsteňov od Tolkiena, Sto rokov samoty od García Márquéza, Štvorveršie od Omara Chajjáma, Plechový bubienok Güntera Grassa, Milión Marca Pola či veľká rodinná sága Sed v červenom dome Cchao Süe-čchina. Pre deti je okrem Asterixa, Medvedíka Pú a Tintina preložená napríklad aj Pipi Dlhá Pančucha a všetky knihy Mimínkov fínskej autorky Tove Janssonovej, texty niektorých prekladov sa dajú nájsť na internete. Naopak, do slovenčiny bola preložená napríklad Maškaráda, kniha Tivadara Sorosa vydaná v esperante roku 1965: autor v nej popisuje život rodiny v Budapešti počas nacistickej okupácie. Hudba Hudobné žánre v esperante zahŕňajú ľudové piesne, rôzne rockové podžánre, kabarety, piesne pre sólistov a pre zbory aj operu. Populárni hudobní skladatelia a umelci, vrátane britského Elvisa Costella a amerického Michaela Jacksona, nahrali piesne v esperante, komponovali skladby inšpirované týmto jazykom, alebo ho používali vo svojich propagačných materiáloch. Niektoré piesne z albumu Esperanto od Warner Brothers, ktoré vyšlo celé v esperante v Španielsku v novembri 1996, dosiahli vysoké umiestnenie v španielskych hitparádach. Existujú aj klasické diela pre orchester a zbor s esperantskými textami, ako napríklad Sútra srdca od Lou Harrisona a Prvá symfónia od Davida Gainesa (obaja z USA). Vo francúzskom meste Toulouse sídli hudobné vydavateľstvo Vinilkosmo, ktoré sa špecializuje na produkciu a distribúciu esperantskej hudby. Známa slovenská pop-rocková skupina Team po veľkom úspechu svojho prvého albumu Team tento album nahrala aj v esperante – následne koncertovali na niekoľkých zahraničných esperantských podujatiach. Milan Dočekal, jeden z členov Teamu, sa esperantskou verziou piesne Drahá, vráť mi hlavu zúčastnil na výberovom albume Vinilkosmo kompil' Volumo 2, neskôr vydal vlastný album s viacerými piesňami v esperante. V esperante koncertuje aj Peter Bažík, víťaz prvého Česko-slovenského X Factoru. Slovenská skupina Qexteto Esperanto (v čase 1970-1999 sa volala Kvarteto Esperanto) vydala rovnomenný album so slovenskými ľudovými piesňami v modernej úprave v slovensko-esperantskej verzii v preklade E. V. Tvarožka. Album Flugu falko (Zaleť, sokol) speváčky Elizabeth Díaz Marcheco a detského zboru s klavírnym sprievodom Štefana Ternóczkyho predstavil viacero ľudových piesní preložených do esperanta, hlavne zo slovenčiny. Dostupných je viacero spevníkov, tak v knižnej ako aj elektronickej podobe. Ich zameranie sa rôzni, napr. KANTARETO. Ĉeĥoslovakaj popolaj kantoj predstavuje 57 českých a slovenských ľudových piesní preložených bratmi Filipovcami, zatiaľ čo Turisma kantaro sa zameriava na piesne na cesty a stanovanie. Hlavný internetový esperantský spevník KantarViki v máji 2013 prekonal hranicu 3 000 piesní, tak pôvodných, ako aj preložených. Na slovenskom internete sa na esperantskú hudbu zameriava Esperantsko-slovenský spevník. Divadlo a kino Divadelné hry od dramatikov tak rôznych, ako Goldoni, Ionesco, Shakespeare a Alan Ayckbourg, sa v posledných rokoch hrajú aj v esperante. Niekedy sa esperanto používa vo filmoch ako kulisa, napríklad v Chaplinovom Diktátorovi v ňom boli písané nápisy a plagáty, inokedy na vykreslenie atmosféry budúcnosti (napríklad v akčnom filme Blade: Trinity alebo v komediálnom vedecko-fantastickom seriáli Červený trpaslík). Celovečerné filmy sú však menej obvyklé. Napriek tomu existuje asi 15 celovečerných filmov, ktoré sa témy esperanto nejakým spôsobom dotýkajú. Pozoruhodnou výnimkou je kultový film Incubus (v hlavnej úlohe William Shatner), ktorého dialógy sú výlučne v esperante. Do esperanta sú prekladané aj titulky k filmom; organizovaniu ich prekladania a ich zhromažďovaniu sa venuje webová stránka Verda Filmejo. Od Verda Filmejo sa odčlenila tvorivá skupina Filmoj sen Limoj () s cieľom pripravovať esperantské znenie k filmom. Táto skupina tiež v roku 2011 organizovala v São Paulo v Brazílii prvý esperantský filmový festival, v rámci ktorého prebehla aj súťaž veľmi krátkych filmov. V poslednej dobe sa tiež objavilo niekoľko amatérskych esperantských filmových projektov a spoločností, ktoré produkujú krátkometrážne filmy plne v esperante, obvykle v dĺžke niekoľko desiatok minút. Periodiká V esperante sa pravidelne vydáva viac ako 100 časopisov a revue, vrátane spravodajského mesačníka „Monato“ (Mesiac), literárnej revue „Beletra almanako“ (Beletristický almanach) a revue „Esperanto“ Svetového esperantského zväzu. Tieto a viaceré ďalšie významné časopisy sú svojim predplatiteľom dostupné aj v elektronickej podobe, vrátane archívu starších čísel. Dvojtýždenník „Eventoj“ (Udalosti) je v elektronickej verzii dostupný bezplatne. Ďalej vychádzajú periodiká zamerané na esperantské hnutie, lekárstvo, prírodné vedy, časopisy s náboženskou tématikou, pre mládež, pre učiteľov, ale aj literárne revue a rôzne špeciálne zamerané časopisy. Počas celých dejín esperanta je známych minimálne 14 143 periodík v alebo o esperante. Rozhlas a televízia Rozhlasové stanice v Brazílii, Číne, Kube či Vatikáne vysielajú v esperante pravidelné relácie. Niektoré rozhlasové programy sa dajú počúvať aj na internete, ďalšie stanice (profesionálne aj amatérske) pôsobia primárne na internete. Televízne kanály v rôznych krajinách vysielajú kurzy esperanta, vrátane 16-dielnej úpravy kurzu BBC „Mazi en Gondolando“ (Mazi v Gondolande), ktorý vysielal kanál TVP 1. V rokoch 2005 – 2006 bol v prevádzke aj projekt medzinárodnej esperantskej internetovej televízie „Internacia Televido.“ Internet Elektronické siete a predovšetkým internet sú najrýchlejšie rastúcimi prostriedkami komunikácie medzi užívateľmi esperanta. Existujú stovky diskusných skupín v esperante, ktoré sa zaoberajú rozmanitými témami, od používania esperanta v rodine až po všeobecnú teóriu relativity. Esperanto sa využíva aj v komunikácii pomocou rýchlych správ, ako sú ICQ, IRC, Skype, Jabber či Paltalk. Webové stránky v esperante sa počítajú na státisíce. Prekladač Google Prekladač od 22. februára 2012 podporuje esperanto ako svoj dokopy 64. jazyk a 1. plánový jazyk. Najväčší esperantský výkladový slovník, Plena Ilustrita Vortaro (skoro 50 000 lexikálnych jednotiek), je od 4. apríla 2012 dostupný na internete. Esperantská Wikipédia 28. septembra 2018 dosiahla 250 000 článkov (32. najväčšia Wikipédia podľa počtu článkov), pričom podľa kvality 1 000 najdôležitejších článkov bola na 16. mieste spomedzi viac ako 200 jazykových verzií Wikipédie. Služby UEA Svetový esperantský zväz (UEA) vydáva knihy, revue a ročenku so zoznamom esperantských organizácií a miestnych predstaviteľov na celej Zemi. Tieto publikácie, spolu s informáciami o nosičoch CD, DVD, kazetách atď. sa nachádzajú v katalógu kníh, ktorý si je možné od UEA písomne vyžiadať alebo prehliadať na jeho webovej stránke. Kníhkupectvo UEA má v zásobe viac ako 3 500 titulov. Séria „Esperantské dokumenty“, ktorú UEA vydáva v esperante, angličtine a francúzštine, obsahuje štúdie a referáty o aktuálnej situácii esperanta. Tieto publikácie je možné získať v ústredí UEA v Rotterdame. Esperantské hnutie Vo svete Najväčším esperantským medzinárodným združením je Svetový esperantský zväz (UEA) so sídlom v Rotterdame. Založil ho Hektor Hodler v roku 1908. Jeho mládežnícka sekcia, Celosvetová esperantská mládežnícka organizácia (TEJO), vznikla v roku 1938. Okrem nej má UEA mnoho ďalších odborných sekcií, ktoré združujú esperantistov podľa ich ďalších záujmov. Na Slovensku Hlavnými reprezentantmi esperanta na Slovensku sú Slovenská esperantská federácia (SKEF), ktorá zastrešuje niektoré miestne esperantské kluby a jednotlivcov, a Slovenská esperantská mládež (SKEJ). Popri nich (k februáru 2019) funguje 8 miestnych klubov. Na Slovensku sú ďalší jednotliví esperantisti, ktorých počet je ťažké určiť, lebo sa nezapájajú do činnosti organizácií, prípadne jazyk používajú len pasívne. Na Slovensku sú organizované viaceré esperantské podujatia. Každý rok sa koná Celoslovenské esperantské stretnutie, ktoré býva spájané s valnou hromadou SKEF a SKEJ, prípadne ich kongresom. Od roku 2008 organizuje E@I, lernu! a SKEJ Letnú školu esperanta. Na prelome rokov 2008 – 2009 v Liptovskom Mikuláši debutovalo viacročné podujatie Ago-Semajno, ktoré vtedy spoluorganizovali SKEJ, Poľská esperantská mládež, klub Varšavský vietor a Liptovský esperantský klub. Na Slovensku sa organizuje aj odborné podujatie Konferencia o využití esperanta vo vede a technike (KAEST), ktorej prvý ročník, ešte pod názvom AEST, sa konal v 1978 v Žiline. V júli 2016 sa v Nitre uskutočnil 101. ročník svetového kongresu esperanta (UK 2016) ako prvé UK na Slovensku, v lete 2019 v Liptovskom Hrádku prebehol 75. ročník medzinárodného kongresu esperantskej mládeže (IJK 2019) ako prvé IJK na Slovensku. Štruktúra jazyka Esperanto je plánový jazyk, dnes využívaný v hovorovej aj písomnej podobe. V gramatike prevažujú apriórne rysy s dôrazom na pravidelnosť a ľahkú naučiteľnosť, zároveň však umožňuje veľmi presné vyjadrovanie. Jeho slovná zásoba pochádza predovšetkým zo západoeurópskych jazykov, zatiaľ čo jeho vetná skladba (syntax) a tvaroslovie (morfológia) poukazuje na silný slovanský vplyv. Esperantské morfémy (najmenšie stavebné prvky jazyka nesúce význam) sú nemenné a je možné ich takmer bez obmedzenia kombinovať do rôznych slov, takže má tento jazyk veľa spoločného s izolujúcimi jazykmi, ako je čínština, zatiaľ čo vnútorná štruktúra jeho slov pripomína aglutinačné jazyky, ako sú turečtina, swahilčina a japončina. Uvádza sa, že 93 % slov esperanta je zrozumiteľných so znalosťou románskych jazykov, 90 % so znalosťou germánskych a 47 % so znalosťou slovanských jazykov. Úplná slovná zásoba obsahuje približne 350 000 slov, väčšina z nich je však ľahko odvoditeľná na základe znalosti koreňa. Abeceda Na zápis jazyka sa používa 28 písmen: Väčšina písmen sa v esperante píše a hlásky sa vyslovujú rovnako ako v slovenčine. Nájdeme však aj drobné rozdiely. Písmeno ĝ sa vyslovuje ako dž v slove džem; tiež používanie polohlásky ŭ nie je v slovenčine bežné: vyskytuje sa len v dvojhláskách aŭ, eŭ ktoré sa potom vyslovujú rovnako ako dvojhlásky au, eu v slovenčine v slovách automobil či leukocyt. Skupiny au, eu sa v esperante vyslovujú ako dve samostatné hlásky, čo má v slovenčine obdobu napríklad v slovách naučiť či pneumatika, ktoré sa vlastne vyslovujú ako na-učiť, pne-umatika. Esperanto je teda v tomto ohľade presnejšie než slovenčina, ktorá v týchto prípadoch neprepisuje dokonale foneticky a nerozlišuje, či ide o dvojhlásku, alebo nie. Slabiky di, ti, ni, li, de, te, ne, le sa vyslovujú nezmäkčene, rovnako ako v slovenčine v slovách diktátor, tinktúra alebo nikotín. Slovná zásoba Slovná zásoba pochádza z rôznych národných jazykov. Niektoré nové slová aj z neeurópskych, napríklad z japončiny, ide však o medzinárodne známe korene; väčšina ale pochádza z hlavných európskych jazykov – predovšetkým z latinčiny, španielčiny, francúzštiny, nemčiny a angličtiny. Pre značnú zhodu koreňov v týchto jazykoch sa veľa esperantských koreňov objavuje vo viacerých národných jazykoch. Systém predpôn a prípon významne redukuje počet slov, ktoré je potrebné sa učiť a uľahčuje naučiteľnosť. Prípony a predpony však v esperante zároveň fungujú ako bežné slová. Princípy výberu slovných koreňov Pomenovanie dní v týždni bolo prevzaté z románskych jazykov, podľa francúzskych tvarov (dimanĉo, lundo, mardo...), názvy mnohých častí tela z latinčiny či gréčtiny (hepato, okulo, brako, koro, reno...) a označenia časových jednotiek z germánskych jazykov, podľa nemeckých tvarov (jaro, monato, tago...). Mená zvierat a rastlín pochádzajú väčšinou z vedeckých latinských mien. Mnohé korene sú zrozumiteľné v niekoľkých odlišných jazykoch: abdiki – zrozumiteľné v angličtine, francúzštine, taliančine a latinčine abituriento – zrozumiteľné v nemčine a ruštine ablativo – zrozumiteľné v angličtine, taliančine, latinčine a španielčine funto – zrozumiteľné v jidiš, nemčine, poľštine a ruštine ŝnuro – zrozumiteľné v slovenčine, češtine, nemčine a poľštine Ukážky slov z románskych jazykov z latinčiny: abio (jedľa), sed (ale), tamen (predsa), okulo (oko), akvo (voda) z francúzštiny: dimanĉo (nedeľa), fermi (zatvoriť), ĉe (pri), frapi (klopať), ĉevalo (kôň) z taliančiny: ĉielo (nebo), fari (robiť), voĉo (hlas) z viacerých románskych jazykov facila (ľahký), fero (železo), tra (cez), verda (zelený) z germánskych jazykov: z nemčiny: baldaŭ (čoskoro), bedaŭri (ľutovať), haŭto (koža), jaro (rok), nur (len), hundo (pes), bildo (obraz) z angličtiny: birdo (vták), mitingo (zhromaždenie), spite (napriek), suno (slnko), ŝarko (žralok), jes (áno) z viacerých germánskych jazykov: fiŝo (ryba), fremda (cudzí), grundo (pôda), ofta (častý), somero (leto), ŝipo (loď) zo slovanských jazykov: z poľštiny: ĉu (opytovacia častica), krado (mreža), luti (spájkovať), moŝto (výsosť – zdvorilostný titul) z ruštiny: barakti (bojovať), vosto (chvost) z češtiny: ne (nie), roboto (robot), knedliko (knedľa), ĉerpi (čerpať) z viacerých slovanských jazykov: klopodi (usilovať), krom (okrem), prava (správny), celo (cieľ), serpo (kosák) z ďalších indoeurópskych jazykov z gréčtiny: hepato (pečeň), kaj (a), biologio (biológia), politiko (politika) z litovčiny: du (dva), ju (čím), tuj (hneď) zo sanskritu: budho (budha), nirvano (nirvána), pado (chodník) z ugrofínskej skupiny uralských jazykov z lapončiny: boaco (sob), jojko (tradičný laponský hrdelný spev) z fínčiny: lirli (zurčať, klokotať), saŭno (sauna) z maďarčiny: ĉako (čiapka k rovnošate), ĉardaŝo (čardáš), ĉuro (ľudské semeno) zo semitských jazykov z hebrejčiny: kabalo (kabala) z arabčiny: kadio (kádí), aŭ (alebo) z ďalších jazykov z japončiny: cunamo (cunami), hajko (hajku), zeno (zen) z čínštiny: tofuo (tofu) Zamenhof tiež starostlivo vytváral malý počet pôvodných slovných koreňov a predovšetkým predpôn a prípon, z ktorých je tvorená väčšina slov. Vďaka tomu je možné sa v esperante vyjadrovať plynulo už po naučení neveľkého počtu koreňov (asi 500 – 2 000 slov, predpôn a prípon). Napriek tomu, že sa Zamenhof snažil esperanto zmedzinárodniť, kvôli svojej slovnej zásobe zostalo do značnej miery európske. Táto črta však nie je pozorovateľná len v esperante: väčšina projektov umelých jazykov používa spoločné európske slovné korene. Hlavným rozdielom medzi esperantom a inými plánovanými jazykmi je neeurópska gramatika, o ktorú sa snažil predovšetkým sám Zamenhof. Gramatické slovíčka (napríklad prípony) sú ale prispôsobené tak, že si mnohí Európania rozdielnosť gramatiky ani neuvedomia. Gramatika Podstatné mená Podstatné meno má vždy koncovku -o, množné číslo -j. Esperanto má len dva gramatické pády: nominatív (nominativo, zhoduje sa so slovenským nominatívom) a akuzatív (akuzativo, zhoduje sa so slovenským akuzatívom). Akuzatív sa tvorí pripojením koncovky -n: la patro – la patron, la patroj – la patrojn. Ostatné gramatické pády sa vyjadrujú pomocou predložiek, napr.: kun la patro – s otcom, al la patro – k otcovi, de la patro – od otca. Prídavné mená Prídavné meno má vždy koncovku -a a skloňuje sa ako podstatné meno. Druhý stupeň sa tvorí pomocou príslovky pli – viac, tretí pomocou príslovky plej – najviac; porovnávacie slovo „ako, než” sa prekladá ako ol: napr. pli blanka ol neĝo – belší ako sneh; la plej blanka – najbelší. Zámená Osobné zámená sú: mi – ja; vi – ty, vy, Vy; li – on; ŝi – ona; ĝi – ono; ni – my; ili – oni, ony. Ak je v druhej osobe potrebné rozlíšiť jednotné a množné číslo, pre jednotné je možné použiť zámeno ci – ty, používa sa však len zriedka, hlavne v umení. Zámeno oni sa používa k vyjadreniu neurčitého podmetu, podobne ako nemecké man či francúzske on: oni diras – vraví sa. Privlastňovacie zámená sa tvoria koncovkou prídavného mena -a: mia – môj. Zámená sa skloňujú rovnako ako podstatné mená: min – ma, mňa. Ďalšie druhy zámen sú realizované ako súvzťažné slová. Číslovky Základne číslovky sa neskloňujú: 1 – unu, 2 – du, 3 – tri, 4 – kvar, 5 – kvin, 6 – ses, 7 – sep, 8 – ok, 9 – naŭ, 10 – dek, 100 – cent, 1 000 – mil. Čísla sa tvoria jednoduchým zoradením čísloviek, stovky a desiatky sa spájajú do jedného slova, ostatné rády sa píšu oddelene: 5432 – kvin mil kvarcent tridek du. Radové číslovky používajú koncovku prídavného mena (-a): kvara – štvrtý. Zlomky majú príponu -on-: kvarono – štvrtina. Skupinové číslovky sa tvoria príponou -op-: kvaropo – štvoro. Násobné číslovky označuje prípona -obl-: kvarobla – štvornásobný, kvaroble – štvornásobne. Podielové číslovky nasledujú po predložke po: po kvar – po štyroch. Číslovky môžu niesť aj koncovku podstatného mena či príslovky: kvaro – štvorka, kvare – po štvrté. Slovesá Sloveso sa nemení ani v osobe, ani v čísle: mi faras – robím, la patro faras – otec robí, ili faras – oni/ony robia. Prítomný čas má koncovku -as, minulý -is, budúci -os, podmieňovací spôsob -us, rozkazovací spôsob -u, neurčitý spôsob -i. Príčastia a prechodníky majú v esperante väčšiu rozlišovaciu schopnosť ako v bežných jazykoch. Rozlišujeme šesť príčastí: Príčastie prítomné činné sa tvorí príponou -ant-: faranta – robiaci. Príčastie minulé činné sa tvorí príponou -int-: farinta – robivší. Príčastie budúce činné sa tvorí príponou -ont-: faronta – chystajúci sa robiť. Príčastie prítomné trpné sa tvorí príponou -at-: farata – robený. Príčastie minulé trpné sa tvorí príponou -it-: farita – urobený. Príčastie budúce trpné sa tvorí príponou -ot-: farota – má byť urobený.Prechodníky sa tvoria použitím príslovkovej koncovky –e za tvarom príčastia: farante – robiac, farinte – urobiac, faronte – hodlajúci robiť. Všetky tvary trpného rodu sa tvoria pomocou príslušného tvaru pomocného slovesa esti – byť a trpného príčastia daného slova, pričom sa pre konateľa používa predložka de: ŝi estas amata de ĉiuj – (ona) je všetkými milovaná. Súvzťažné slová Medzi súvzťažné slová patria korelatívne zámená a zámenné príslovky. Systém ich odvodzovania je pravidelný a prehľadne uvedený v nasledujúcej tabuľke: Ostatné slovné druhy a gramatické pravidlá Príslovky odvodené od prídavných mien majú koncovku -e, stupňujú sa rovnako ako prídavné mená: laŭta – hlasný, laŭte – hlasno; mia frato kantas pli bone ol mi – môj brat spieva lepšie ako ja. Predložky sa všetky spájajú s nominatívom, niektoré (pri určení smeru) tiež s akuzatívom: en la domo – v dome, en la domon – do domu. Pri odpovedaní na otázku „kam“ sa vďaka použitiu akuzatívu môže predložka celkom vynechať: hejmen – domov, Bratislavon – do Bratislavy. Každá predložka má určitý a stály význam; v nerozhodnom prípade sa môže použiť neurčitá predložka je, ktorá sa prekladá podľa kontextu rôzne: sopiro je la patrujo – túžba po vlasti, Je kioma horo? – O koľkej?. Spojky sa používajú rovnako ako v slovanských jazykoch. Člen určitý (la) je rovnaký pre všetky rody a pády v jednotnom aj v množnom čísle. Neurčitý člen neexistuje. Výslovnosť je fonetická – každé slovo sa číta tak, ako je napísané (pozri sekciu Abeceda). Prízvuk je u viacslabičných slov vždy na predposlednej slabike, vyslovuje sa teda: Mi ĉion povas fari en tiu, kiu min fortikigas. Zložené slová sa tvoria prostým spojením slov, pričom je možné odtrhnúť koncovku: skrib-maŝino – písací stroj, maŝin-skribo – strojové písmo, strojom písané písmo. Zápor sa tvorí vo vete len jedným záporným slovom (záporkou): Nikto to nevidel – Neniu tion vidis (Nesprávne: Neniu tion ne vidis) Nikto z nás nikdy nič také nevidel – Neniu el ni iam ion tian vidis. (Nesprávne: Neniu el ni neniam nenion tian ne vidis) Takzvané cudzie slová' sa z iných jazykov štandardne preberajú bez zmeny, píšu sa však foneticky. Porovnanie esperantského a slovenského textu Užitočné vety Niekoľko užitočných fráz s fonetickou transkripciou: Kritika a obhajoba Vo vzťahu k esperantu a iným plánovým jazykom sa objavuje veľa argumentov za aj proti. Všeobecná kritika býva väčšinou smerovaná v prvom rade na nejazykové aspekty. Vzhľadom na dominanciu angličtiny (v minulosti sa to hovorilo o francúzštine) vraj nemá nová reč šancu túto jazykovú nadvládu rozbiť, prípadne prevziať; celosvetové zavedenie esperanta by tiež údajne nebolo voči iným jazykom o nič priateľskejšie. Jazykovo orientovaná kritika zasa tvrdí, že umelo vytvorený jazyk nie je vhodný pre praktické použitie a nie je v ňom vraj ani možné písať krásnu literatúru. Konkrétne voči esperantu býva tiež namietané, že nie je natoľko jednoduché, ako by plánový jazyk mohol byť, alebo že je príliš európske (dnes zriedkavejšie aj „nedostatočne európske”). Terčom kritiky bývajú aj niektoré prvky jeho štruktúry, ako napr. písmená s diakritickými znamienkami alebo akuzatív, či dokonca jednotlivé slová. Metaforické použitie slova „esperanto“ Metaforicky sa slovo esperanto'' občas používa k označeniu niečoho medzinárodného, sprostredkujúceho či neutrálneho. Tak je napríklad Java označovaná za „esperanto programovacích jazykov“ alebo Linux za „esperanto sveta počítačov“. Tiež sa hovorí o „daňovom esperante” spájajúcom najosvedčenejšie prvky daňových sústav jednotlivých členských štátov EU, „vizuálnom esperante”, „ktorému rozumie každý”, alebo o „esperante lásky”. Takéto použitie však môže byť často zavádzajúce. Príkladom je označenie „esperantská mena” použité pre euro: to bolo vytvorené, aby nahradilo ostatné meny – esperantisti sa však, až na výnimky, neusilujú o odstránenie národných jazykov. S esperantom však euro zdieľa svoju neutralitu. Referencie Iné projekty Externé odkazy Slovenský portál o esperante s rozcestníkom na ďalšie informácie, študijné materiály, slovník a stránky organizácií Slovenská esperantská federácia (SKEF) Slovenská esperantská mládež (SKEJ) Dokumentárny film Esperanto je... Svetový esperantský zväz O esperante na lingvo.info A Complete Grammar of Esperanto by Ivy Kellerman Reed Kompletná gramatika Esperanta v projekte Gutenberg Zdroj Umelé jazyky


text: Senzualizmus je filozofický smer - názor, že jediným prameňom poznania sú zmyslové javy, pocity a vnemy. Základom celého nášho poznania je zmyslové nazeranie (či už koceptualizované alebo nie). V zmyslovom nazeraní je aj pôvod aj overenie nášho poznania. Základný princíp senzualizmu vyjadril J. Locke v téze: Nič nie je v našom rozume, čo by predtým nebolo v našich zmysloch. Zástanca senzualizmu je senzualista. Podľa senzualizmu je naše poznanie v podstate dané už v zmyslovom nazeraní a úloha rozumu spočíva len vo formálnom usporiadaní zmyslového materiálu. Predchodcom novovovekého senzualizmu sa stal R. Bacon. Externé odkazy Filozofické smery


text: Fiber distributed data interface |Aplikačná vrstva| |HTTP · HTTPS · FTP · SSH · IMAP · SMTP · NNTP · IRC · SNMP · SIP · RTP · NFS a iné| |Transportná vrstva| |TCP, UDP, SCTP, DCCP a iné| |Sieťová vrstva| |IPv4, IPv6, ARP a iné| |Linková vrstva| |Ethernet, Wi-Fi, Token ring, FDDI a iné| |Fyzická vrstva| |RS-232, EIA-422, RS-449, EIA-485 a iné| Fiber distributed data interface (FDDI) je sieť s kruhovou topológiou. Zabezpečuje štandard pre prenos dát v sieťach, ktoré môžu mať dosah do 200 kilometrov. Bola to prvá sieť s prenosovou rýchlosťou 100 Mbit/s a bola pôvodne navrhnutá pre siete MAN. Bola vyvinutá inštitútom ANSI v 80. rokoch s medzinárodným označením ISO 9314. Kruhové usporiadanie je tvorené dvoma kruhmi pre opačné smery prenosu (jeden je záložný pre prípad poruchy). Obnovenie funkčnosti je založené na automatickom uzavrení okruhu v najbližších uzloch, v ktorých došlo k poruche. Dĺžka kruhu je tak skoro dvojnásobna a rovnako aj počet uzlov. Používa sa pre optické káble aj pre krútenú dvojlinku označovanú ako CDDI (Coper DDI). Špecifikácie FDDI[upraviť | upraviť zdroj] 1. protokol fyzickej vrstvy - protokol určuje použitie optických káblov, konektorov a hardwarových požiadavkov. Taktiež definuje kódovanie/dekódovanie, načasovánie zabalenia dát pre prenos sieťou, alebo na vyššiu vrstvu protokolu fyzickej vrstvy - Physical Layer protocol - (PHY), alebo protokolu fyzickej vrstvy sieťovej závislosti - Physical Layer Media Dependent - (PHD) - vyššia a nižšia vrstva protokolu fyzickej vrstvy. 2. protokol prístupu k médiu (MAC) - protokol určuje prístup k prenosovému zariadeniu a overuje validitu doručených dát. 3. protokol správy stanice a kruhu (SMT - station management) Pripojenie počítačov[upraviť | upraviť zdroj] 1. iba k hlavnému kruhu Single Attached Stations (SAS) 2. k hlavnému aj záložnému kruhu Dual Attached Stations (DAS) v prípade poruchy sa hlavný kruh odpojí a zapojí sa záložný


Mno... jak začať... Vzhľadom k tomu, že si bývalý člen A-Teamu, a ešte k tomu aj Veterán ČP, by som od teba očakával oveľa kvalitNE jšie spísanú prihlášku na akúkoľvek pozíciu. Mám chuť ti NE umožniť návrat už len z tohto dôvodu! Ďalší dôvod, prečo by som ťa NE mal pustiť späť do týmu je fakt, ktorý si sám uviedol vo svojej prihláške, že momentálne NE máme otovrený nábor do týmu. Každopádne som s tebou osobne NE mal nikdy väčšie problémy, a ak aj NE jaké problémy boli, tak si na NE NE spomýnam... V konečnom dôsledku NE mám rozhodujúce slovo ohľadom tvôjho návratu, a aj preto, že ti NE mienim nijak robiť naprieky pri návrate ti musím dať jednoznačne:ÁNO pre návrat


text: Hotely v meste Lendelede, Belgicko – pre Vaše pohodlie pri objavovaní mesta. Hotely Lendelede-hotels.com ponúkajú skvelé hotelové ponuky last minute a zvýhodnené ceny izieb: Lendelede . Jednoducho si môžete rezervovať online svoju izbu v: Lendelede dnes. Všetko, čo musíte spraviť, je: - Nájsť a porovnať rôzne hotely v: Lendelede pomocou hodnotenia, vybavenia, motívu alebo značky. - Vyberte si perfektný hotel v: Lendelede a nechajte si zobraziť ceny izieb, recenzie a fotky. - Objednajte si dnes bezpečne svoju izbu online! - Dostávajte potvrdenia svojich online objednávok a detaily o rezervácii hotela cez email.


text: Prevratný dizajn priamo pred vami. Mac mini vysoký len 3,6 centimetra má jednoliaty kryt, ktorý je zhotovený z jedného kompaktného bloku hliníka. Vyrábaju ho počítačmi riadené obrábacie stroje (CNC) – rovnaké, ako sa používajú v leteckom priemysle na výrobu tých najdôležitejších leteckých komponentov. To zaisťuje absolútnu presnosť každého komponentu v kryte Macu mini. Nehovoriac o úžasnej hliníkovej povrchovej úprave, vďaka ktorej sa bude vynímať na každom pracovnom stole. Žiadny detail nie je mini. Zdroj nabíjania je vstavaný priamo do Macu mini, čo znamená menej káblov na pripojenie a už žiadne objemné adaptéry. Vďaka odnímateľnému panelu na spodnej strane je rozširovanie pamäte úplne bezproblémové. A keď sa pred vami odkryje jeho vnútro, sami uvidíte, aký je Mac mini elegantný a usporiadaný. Venovali sme pozornosť aj tým najmenším detailom, ako je napríklad ventilátor na prívod vzduchu. Je prakticky neviditeľný. A keď je spustený, skoro vôbec ho nepočuť. Mac mini je nabitý brilantnými nápadmi. Množstvo portov pre množstvo možností. Vstavaná technológia Thunderbolt umožňuje zapojiť za sebou až šesť periférnych zariadení s rozhraním Thunderbolt vrátane nového displeja Apple Thunderbolt Display. Podporuje aj periférne zariadenia Mini DisplayPort, ktoré už možno máte, vrátane displeja Apple LED Cinema Display. Port HDMI umožňuje pripájať Mac mini k televízoru HDTV pomocou jediného kábla. A vstavaný slot pre SDXC kartu zrýchľuje prenášanie fotiek a videí z digitálnych fotoaparátov. Všetko, čo potrebujete, a nič navyše. Sťahovanie hudby z iTunes Store a Mac App Store je tak jednoduché, že optickú jednotku pravdepodobne nebudete ani potrebovať. A tak sme navrhli Mac mini bez tejto jednotky a získaný voľný priestor sme zaplnili výkonnejšími procesormi, pokročilou grafikou a technológiou Thunderbolt.


text: Osaka (mesto) |Osaka| |mesto| |Oficiálny názov: 大阪| |Štát||Japonsko| |Fed. štát||prefektúra Osaka| |Súradnice| |Rozloha||222,22 km2 (22 222 ha)| |Obyvateľstvo||2 668 113 (1.9.2010)| |Hustota||12 006,63 obyv./km2| |Primátor||Tóru Hašimoto| Poloha mesta v rámci prefektúry Osaka. |Wikimedia Commons: Osaka, Osaka| Osaka (jap. 大阪市 – Ósaka-ši; presný prepis z japončiny znie Ósaka) je hlavné mesto japonskej prefektúry Osaka a tretie najväčšie mesto v Japonsku (po Tokiu a Jokohame) s počtom obyvateľov okolo 2,6 milióna (2007). Nachádza sa v oblasti Kansai na hlavnom ostrove Honšú pri ústí rieky Jodo. Osaka spolu s mestami Kóbe a Kjóto tvorí jednu z najväčších metropolitných oblastí na svete s počtom obyvateľov 17,5 milióna. Doprava[upraviť | upraviť zdroj] Na umelom ostrove 5 km od mesta na nachádza Medzinárodné letisko Kansai a na pevnine Medzinárodné letisko Osaka. V meste sa nachádza terminál vysokorýchlostných železníc Šinkansen. Metro v Osake má dĺžku 129,9 km, 8 dráh a 125 staníc. Priemysel[upraviť | upraviť zdroj] V minulosti bolo centrom ťažkého priemyslu, v poslednom čase sa do popredia dostáva elektrotechnika. Šport[upraviť | upraviť zdroj] V roku 2002 sa tu hrali 3 stretnutia v rámci Majstrovstiev sveta vo futbale. V roku 2007 sa tu uskutočnili Majstrovstvá sveta v atletike.


text: Kurt Gödel (* 28. apríl 1906, Brno – † 14. január 1978, Princeton, New Jersey, USA) bol rakúsko-uhorský, neskôr americký logik, matematik a matematický filozof, súkromný docent Viedenskej univerzity (1933 – 1938), od 1953 profesor Princetonského inštitútu pokročilých štúdií, člen Národnej Akadémie vied USA a Americkej filozofickej spoločnosti. Jeho najznámejšou prácou je teorém neúplnosti (Gödelova veta, 1931), ktorý hovorí, že každý samokonzistentný systém axióm dostatočne rozvinutý na opis celočíselnej aritmetiky umožní predpoklady o celých číslach, ktoré sa nedajú ani dokázať, ani vyvrátiť na základe axióm. Tiež napísal známu prácu o hypotéze kontinua, o ktorej dokázal, že sa nedá vyvrátiť na základe axióm prijatej teórie množín, za predpokladu, že sú konzistentné. Gödel významne prispel do teórie dôkazov; objasnil spojenie medzi klasickou logikou, intuicionistickou logikou a modálnou logikou tým, že definoval prechody medzi nimi. Diskutuje sa o tom, že Kurt Gödel je jedným z najvýznamnejších logikov dvadsiateho storočia a jedným z troch najväčších logikov všetkých čias (ostatní dvaja sú Aristoteles a Gottlob Frege). Občianstvo Narodil sa v roku 1906 v Brne ako občan Rakúsko-Uhorska, po rozpade Rakúsko-Uhorska stal sa vo veku 12 rokov československým občanom. Neskôr, vo veku 23 rokov získal rakúske občianstvo a po tom čo Adolf Hitler v roku 1938 anektoval Rakúsko sa stal automaticky občanom nemeckej Ríše. Po druhej svetovej vojne a emigrácii do USA v roku 1940 získal občianstvo Spojených štátov. Dielo Über formal unentscheidbare Sätze der Principia Mathematica und verwandter Systeme I, 1931. My philosophical viewpoint , c. 1960, unpublished. The modern development of the foundations of mathematics in the light of philosophy , 1961, unpublished. Literatúra Jiří Procházka: Kurt Gödel /1906-1978/ Curriculum vitae. Volumen I, Brno, Wien, Princeton 2017, ITEM, ISBN 978-80-903476-9-4 Jiří Procházka: Kurt Gödel /1906-1978/ Curriculum vitae, Volumen II, Brno, Wien Princeton 2019, ITEM, ISBN 978-80-903476-1-8 Iné projekty Zdroj Rakúski filozofi Rakúski matematici Matematici USA Filozofi USA Naturalizované osobnosti USA Osobnosti z Brna


Prevádzkovateľ informačno-analytického webu z oblasti energetiky www.EnergiaWeb.sk


text: Roman Osipovič Jakobson (* 23. október 1896, Moskva, Rusko – † 18. júl 1982, Boston, Massachusetts, USA) bol americký lingvista ruského pôvodu, najvýznamnejšia osobnosť jazykovedy 20. storočia, jeden zo zakladateľov pražskej školy, tvorca binaristickej fonologickej teórie dištinktívnych príznakov. Zakladateľ komunikačnej teórie jazyka. Jakobson ovplyvnil celú modernú jazykovedu, dal impulzy aj na rozvoj teórie informácie, ovplyvnil francúzsku štrukturalistickú antropológiu (C. Lévi-Strauss) Roku 1915 založil Lingvistický krúžok v Moskve, v rokoch 19201939 bol profesor na Masarykovej univerzite v Brne, potom pred fašizmom utiekol do USA, kde bol od roku 1941 profesor na Kolumbijskej univerzite, potom profesor slovanských jazykov a literatúry na Harvardovej univerzite a od roku 1957 profesor všeobecnej jazykovedy na Massachusettskom technologickom inštitúte (MIT). V USA založil Harvardov lingvistický krúžok. Dielo Na poli filozofie jazyka prispel Jakobson teóriou jazykových funkcií. Stavia v nej na komunikačnom modeli vypracovanom Karlom Bühlerom. Komunikačný model podľa Bühlera: 1. kontext 2. zdelenie, správa 3. hovoriaci (odosielateľ) 4. poslucháč (prijímateľ, adresát) 5. komunikačný kanál 6. (jazykový) kód V súvislosti s týmto modelom rozlišuje Jakobson vo svojej teórií 6 jazykových funkcií: informačná (alebo referenčná) – prenos informácie (napr. „Vonku svieti slnko.“ – prenos informácie o počasí) poetická – forma zvoleného jazykového kódu (napr. rým, aliterácia, usporiadanie textu do slohy, osadenie textu atď.) emotívna – vyjadrenie pocitov hovoriaceho (napr. sťažovanie sa – prenos emócie) apelatívna – ovplyvňovanie konania poslucháča (napr. „Prestaň!“, „Počúvaj ma!“) fatická – kontrola funkčnosti jazykového kanála (napr. „Počujeme sa?“) metatalinguálna – rozprávanie o jazyku samotnom (napr. „Čo si vravel?“, „Mená sa píšu s veľkým písmenom.“) Tento model je používaný aj v dnešnej modernej jazykovede. Výber z diela (názvy v jazyku vydania) Remarques sur l’ évolution phonologique du russe (1929) Základy českého verše (1929) Projet de terminologie phonologique standardisée (1931) Z fonologie spisovné slovenštiny (1931) Prinzipien der historischen Phonologie (1931) K harakteristichke yevraziyskogo yazykovogo soyuza (1931) Zur Struktur des russischen Verbums (1932) Fonéma (1933) Beitrag zur allegemeinen Kasuslehre (1936) Kindersprache (1941) Aphasie und allgemeine Lautgesetze (1941) Preliminaries to Speech Analysis (s G. Fantom a M. Halleom, 1952) Fundamentals of Language (s M. Halleom, 1956) Phonology and Phonetics (s M. Hallom, 1956) Linguistics and Poetics: Closing Statement (v Style in Language, Hg. Thomas Sebeok, 1960) Linguistics and Communication Theory (1961) Child Language Aphasia and Phonological Universals (1968) Phonological Studies (1971) Dialogues (s manželkou a kolegyňou Krystynou Pomorskou, 1983) Iné projekty Externé odkazy Život a dielo Romana Jakobsona na stránkach Monoskopu {{DEFAULTSORT:Jakobson, Roman Osipovic]}} Jazykovedci USA Osobnosti z Moskvy


text: Alexander Pfänder (* 7. február 1870, Iserlohn, Nemecko – † 18. marec 1941, Mníchov) bol nemecký filozof, predstaviteľ mníchovskej fenomenológie; pracoval v oblasti logiky a psychológie. Človek je telesno-duševno-duchovná trojjedinosť. Život je sebapresadozvanie sa do tubytia. Ľudský duch je duša, ktorá sa prinavrátila k sebe. Všetky podstaty a idey vzhliadajú k ľudskému duchu a naň zameriavajú svoje požiadavky, aby im pomáhal. Dielo Phänomenologie des Wollens, 1900 Einführung in die Psychologie, 1904 Zur Psychologie der Gesinnungen, in: Jahrbuch für Philosophie und phänomenologische Forschung, Halle (Max Niemeyer), Band I (1913) und Band III (1916). Logik, in: Jahrbuch für Philosophie und phänomenologische Forschung, Halle (Max Niemeyer), Band IV (1921). Die Seele des Menschen, 1933 Externé odkazy Alexander Pfänder - Ein Leben für die Philosophie Ton-Bild-Präsentation zur Vita Pfänders Zdroj Nemeckí filozofi


text:
 {| id="mp-tfp" style="margin:4px 0 0 0; width:100%; background:none;" | class="MainPageBG" style="width:100%; border:1px solid #cef2e0; background:#f5faff; vertical-align:top; color:#000;"| {| cellpadding="2" cellspacing="5" style="vertical-align:top; background:#f5faff; color:#000; width:100%" |
 Ďalšie projekty |} |} Ak pokladáte Wikipédiu alebo sesterské projekty za užitočné, prosím zvážte poskytnutie daru. Dary sú primárne určené na nákup vybavenia serverov.


Z Guantánama prepustili Kuvajťana po trinástich rokoch - svet.sme.sk Z Guantánama prepustili Kuvajťana po trinástich rokoch Američania podozrievali muža z napojenia na teroristov, po dohode s Kuvajtom ho poslali do vlasti. 5. nov 2014 o 19:34 TASR MIAMI. Americké bezpečnostné úrady prepustili v stredu z väznice Guantánamo po takmer 13 rokoch kuvajtského občana, ktorého zadržiavali pre podozrenia z angažovania sa v teroristických skupinách. Fawzího al-Awdu (37) následne poslali do jeho vlasti, informovala agentúra AP. Muža prepustili na základe dohody USA a Kuvajtu o jeho presune po tom, ako sa revízna komisia americkej vlády uzniesla, že Awda už viac nepredstavuje hrozbu pre spoločnosť, uviedol Pentagón vo vyhlásení. Prepustenie Kuvajťana je prvým od mája, pričom v tomto zariadení na Kube zostáva 148 väzňov. Awdu držali vo väznici na americkej vojenskej základni Guantánamo na Kube bez obvinenia od februára 2002, keď ho tam umiestnili s prvou vlnou väzňov pre podozrenie z kontaktov s teroristickou sieťou al-Káida alebo Talibanom. Mužov otec uviedol, že Awda pôsobil v Afganistane iba ako učiteľ a do USA ho odvliekli neprávom na základe omylu.


text: Literatúra ako olomoucké syrečky Hovoria vám niečo termíny Trus a Plné gace? Nie? Tak neviete nič o dejinách slovenskej literatúry. Ide predsa o popredný časopis a vrchol hrdinského odporu slovenského národa (v Prahe) proti ústrkom bývalého režimu. No alebo skoro tak. V každom prípade Plné gace (asi Trusu, veď čoho iného), umelecký almanach, vydaný kedysi ako samizdat, vyšiel teraz v oficializovanej forme knižky. Je to literatúra ako olomoucké syrečky. Z diaľky trochu zapácha. Ale o to je lepšia... Kniha, obsahujúca výtvory umeleckej skupiny Otcova rola (nie roľa - autori sú predsa verní Západoslováci), vyšla vo vydavateľstve Malota media, jej umeleckým regulovčíkom je Gaco Novomesský. Ale vlastne všetko je jeden Dušan Gaco Malota Novomesský... Keď sme gace do redakcie dostali, ocitli sme sa, ako by podľa Rasťa Piška povedal Američan, "Face to gace!" Prečo vlastne vznikli? V knihe sme sa dočítali: "Nenaplnila ich slávyžiadza. Naplnila ich veľká potreba dokázať, že aj v Prahe, na periférii slovenského kultúrneho života, sa môže zrodiť odvážny umelecký počin..." To nás hneď trochu urazilo. Akáže periféria? Praha bola vždy centrom slovenskej kultúry, povedzme ako New York tej židovskej a Divadlo Járu da Cimrmana celosvetovej. Nuž ale nezatrpkli sme na Gaca kvôli jednému ideologickému podkĺznutiu. Omnoho lepšie než regulovčík to vystihol Dušan Bacil Valúch: "Ech, tí Slováci v šírom svete... Ten túžby vzlet a chtíča kŕč, ten srdca rmut a duše trus, tie plné gace. To krása je a milota. A Malota. A Otcova rola. Áno, almanach Plné gace je neskutočný intelektuálny ohňostroj prebleskujúci spoza dymovej clony tlejúcej slovnej siláže a persifláže. Nadčasová, nehorázna, zábavná a inšpirujúca mystifikácia..." A čo nám povedala najväčšia AUTORita, jeho regulovčíctvo? Dovoľte dlhší, ale výživný citát z toho, čo mi Gaco Dušanovič povedal... "Na skupinu Otcova rola si možno spomenú študenti, čo boli ubytovaní na podolskom vysokoškolskom internáte v Prahe, kúsok pod Kavčími horami, začiatkom sedemdesiatych rokov. Tam, na vychýrenom bloku B, medzi zahraničnými kolegami z rozvojových krajín, nás žila malá skupinka budúcich tlmočníkov a prekladateľov z Univerzity 17. listopadu. A tam sa to všetko začalo. Malý háčik je v tom, že Otcova rola nebola ani tak literárna skupina, ako skôr, či najmä, bigbítovo-bluesovo-tancovačková kapela. Hrávali sme po Prahe hlavne na večierkoch našich zahraničných kolegov z univerzity a v dobropovestnom internátnom A-klube. Tam vtedy skúšali Blue efekti, ktorí nám niekedy požiciavali aparatúru. Obas si s nami zahral aj náš spolužiak a spolubývajúci, pesničkár Pepa Nos. No a k tej takzvanej literatúre. Nám sa vtedy páčili také veci ako francúzsky časopis Harakiri - pre blbcov a hovädá, ešte predtým samozrejme slovenský Infarkt z Mladej tvorby, patafyzické a podobné bujačiny, absurdné a panické divadlo, skrátka všetko, z čoho sa človek mohol z plných mladých pľúc zasmiať.Takže sme sa rozhodli založit si podobne hovädský časopis s názvom - až sa to hanbím povedať - Trus. Aby sme tým fackovali umenie a vkus. Nápady sa rojili a hodnotili hlavne na dlhých redakčných poradách v blízkej krčme Na Sibíri. Väčšina z nich bohužiaľ skončila pod stolom alebo neprežila transport na internát. Prvé Plné gace som dal dokopy niekedy okolo 80. roku - to už sme boli dávno od seba, rozohnaní ‚fatálnymi vetrami osudu'. Bola to vlastne záchranná a nostalgická akcia, zo všelijakých papierov, výkresov, listov vytrhnutých zo skrípt som dal zviazať zo desať kúskov almanachu. Dnes už ani neviem, kde všetky skončili. Druhým, riadnym, knižným vydaním som chcel starých kamarátov prekvapiť..." S ukážkami z Trusu a Plných gací som sa po prvý raz stretol v akejsi antológii Pomarančovej alternatívy na Slovensku. K tomuto hnutiu nonsensu, ktoré sa v Poľsku začalo "protištátnym" maľovaním pomarančov po múroch či demonštráciami Mikulášov v červených kabátoch s vatovými bradami, skandujúcich "Slobodu snehulienke!", sa Gaco príliš nehlási. "Jednak ,naším pomerančem byla brambora', ako správne upozorňuje jeden český umelec, a druhak mám pocit, že oni vznikli o čosi neskôr a v trochu inej situácii. Smiech a výsmech - to bol program Trusu. A samozrejme ono fackovanie. Žáner, forma, obsah, to všetko bolo vedľajšie. Mali sme napríklad medzi sebou laureáta Ceny Marušky Kudeříkovej, ale do Trusu ani do Plných gací sa nedostal, lebo to, čo písal, nám jednoducho zapáchalo poéziou a umením. O to viac sa musel venovať sólovej gitare." A aké sú konce? "Dnes sú z bigbítových búrlivákov a zakladatelov Trusu, Čechov aj Slovákov, solídni tatkovia, za ktorých sa ich deti viac-menej hanbia. Našli by ste medzi nimi (tatkami) profesora angličtiny, novinára, riaditeľa a majiteľa jazykovej školy, diplomata, výtvarníka-džezmena, podnikateľov - napríklad ja mám firmu, zastupujúcu zahraničné fotoagentúry," hovorí už trochu (ale naozaj iba trochu) odgacený Dušan Malota. Nie je to však také bezútešne zoslušnené. Gaco Novomesský má rozpísané malé súkromné dejiny kapely Otcova rola s názvom VEĽKÉ BUDŽIDŽI (BIG BOUDJIDJI). "Tam už by malo byť mystifikácie, travestie, persifláže a siláže menej, humoru by, dúfam, mohlo byť i viac. A verím, že Plné gace vyprovokovali aj dalších členov k podobnej paraliterárnej aktivite." Nuž, ako ukončiť tento kompilát? Vari najlepšie citátom Špinózu zo záveru Plných gatí: "Aj zlého moc škodí." VLADIMÍR SKALSKÝ BÁSNIK A ROSA Jagá sa v tráve ranná rosa Keď štíhle prsty chlpmi trhnú Odhodí chlpy v šíru diaľ Všetci sa radujú, len básnik trpí MANIFEST SLOVO ZÁPADNÝM SLOVÁKOM Slovensko - grúne, prsia Poľany. Tatry, v nich Slováci vykrikujú na seba cez doliny a do údolia ujúkajúci svoje Varúúúj!!! Hrdé orly im krúžia nad hlavami, dôstojné kamzíky nehybne štatujú na bralách, v malinčí mrmlú medvede a na čistinách vytrubujú impozantné jelene. Slovák - urastená jedľa, hrdý ako Kriváň, bujný sťa horské bystriny. S klobúčikom posoteným do tyla preskakuje zbojnícke vatry sekajúc zôkol-vôkol seba valaškou. Povedzte, západní Slováci, ako sa my v tom všetkom máme poznať? Kedy západný Slovák s kamzíkmi skákal po mlčanlivých bralách, kedy mu orly sadali na plecia a impozantné jelene sa mu treli o boky? A kedy sekal valaškou a kedy vatry a ujúkanie do dolín? A že jedľa a Kriváň! Skôr tá čerešňa pri ceste a pokojný ako sihote pri Váhu - taký je západný Slovák. Ani neujúka, nemá na koho - pre kukuricu nedovidí. Nečudo teda, že nezvyknutému na bujné horské poskakovanie a samopašné ozveny z horských dolín, aj reč sa mu ináč vyvíjala. Neujúkala, nevyspevovala v bujarom ošiali, ani nezurčala ako horská riava, ale nenáhlivo, tak trochu s námahou sa mu odtŕhala od úst a plynula rozvážne ako široký letný Váh. Áno, západní Slováci, ide tu o reč, o našu milú západnú slovenčinu. Dokedy ešte budeme počúvať, že je chrapúnska, že sa za ňu máme hanbiť a učiť sa tú kultúrnejšiu, krajšiu, ľúbozvučnejšiu strednú slovenčinu? Či sme im už celkom dali za pravdu? Je naša pokojná západnárčina naozaj čosi menej?! Máme si nechať brýzgať len preto, že sme im kedysi ako starší a rozumnejší ustúpili? Nezdá sa vám, že na to akosi rýchlo zabudli? A veď sme vtedy nemuseli, mohli sme povedať: hybajteže, kto si má na tom jazyk lámať! Otec Hollý už vtedy šípil, kam vetry dujú, lenže sám sa nevládal protiviť. A tak sme my ľahkoverní pristali na všetko. Ej, nevyplatila sa nám naša nevšedná tolerancia! My reku majte si svoje päty s dvoma bodkami a hoci aj onô ô, majte si to v gramatike - tak sme im povedali - a pristúpili na dvojbodky aj na vokáň. To bola chyba, áno. Ale že sme si nechali nanútiť mäkčeň, to je tragédia!!! A z tej sme sa my, západní Slováci, dodnes nespamätali. Lebo nielen že musíme mäkko písať, už sa im nepáči ani ako hovoríme! Čo my na to, západní Slováci? Vieme ešte udrieť päsťou po stole? Dokážeme povedať: "Tak dosť!"? Nie, my sa radšej zavierame do kúpeľní a tam si trénujeme "ľaľa" a ľahodne" a iné oťapené ľapotance. Pritom sa hanbíme sami pred sebou, jeden pred druhým aj pred vlastnými materami. Lebo pravda je taká, že sme napľuli na materinskú reč, poodtínali korene vo svojom vinohrade a namiesto karpatského vína chlípeme tatranskú vodu. Čistú síce, ale vodu. Hanbíme sa za reč našich materí, chceme vyzerať múdrejšie, vzdelanejšie, nasilu mäkčíme, ale je to bieda - ani nám z toho nie je dobre, ani druhí si nás necenia. Sto rokov sme ustupovali a pozrite sa dobre, kde až sme sa ocitli! Na krajnom kraji - sami seba na estrádach vysmievame. Západní Slováci, či takto majú skončiť Hollého potomci? Matka akadémia a otec jazykový ústav - to má byť náš ideál? Západní Slováci, bráňme si svoje! Preč s mäkčeňom! DO TEHO! (Z originálu DOLE S MAKČENOM! Do stredoslovenčiny previedol Gaco Novomesský) obsah | kultura - kultúra


source: CulturaX

text: Legendárna Popoluška Libuše Šafránková: Nevera, rakovina a nepobozkaná | eReport.sk Kultová česká rozprávka Tri oriešky pre Popolušku má takmer päťdesiat rokov. Herečka Libuše Šafránková (†68), ktorá v stredu (9.6.) zomrela, stvárnila svoju životnú rolu ako devätnásťročná. Do svojej smrti sa od kolegov dištancovala. Čím všetkým si od konca natáčania krehká umelkyňa prešla? "Šaty s vlečkou stříbrem vyšívané, ale princezna to není, jasný pane," veta, ktorú pozná každý malý aj veľký. Tri oriešky pre Popolušku sa stali neoddeliteľnou súčasťou vianočných chvíľ. Obľúbená rozprávka Václava Vorlíčka, ktorá je staršia, ako mnohí z nás, na svojom čare rokmi nebude strácať. Krásna a nedostupná Herečku vybrali na základe konkurzu a princa k nej výstavného. S česko-slovenským hercom Pavlom Trávničkom (70) chodila dokonca na konzervatórium v Brne. Na rozdiel od Šafránkovej, ktorá hrala už ako sedemnásťročná postavu Berunky v Babičke, pre neho to bola prvá herecká úloha. Dvojica tvorila krásny pár. Netrvalo dlho a spájali ich aj v súkromí: "Kto by nemiloval Libušku... Všetci sme ju milovali, ale ona bola taká nedostupná bábika. Krehká bytosť, taká Popoluška, ktorá sa narodí raz za sto rokov. Boli sme si veľmi sympatickí, no ona už mala svoj život a ja tiež. Potom sme sa ešte stretli v Treťom princovi, po filmovačke sa však naše cesty rozišli. Škoda," vyjadril sa pred rokmi na adresu Libušky herec. Nehovorili spolu Dvojica spolu nemala po natáčaní žiaden kontakt. Dokonca hercovi neblahoželala ani k jeho sedemdesiatke. Od celého tímu sa izolovala. Pred rokmi odmietla byť s rozprávkou a kolegami spájaná. To sa ich dotklo: "Je mi trochu ľúto, že Libuška je voči rozprávke odťažitá. Neviem, prečo je taká. Snáď jej prekáža, že je spájaná s jednou jedinou rolou, ale to už je údel hercov," vyhlásil pred časom režisér Václav Vorlíček (†88). V podobnom duchu hovoril aj v českom magazíne Sedmička Pavel Trávníček: "Libuška sa ničoho, čo je spájané s rozprávkou, nezúčastňuje. Ani keď sme s rôznymi televíziami alebo novinami o nej robili reportáže, nikdy pri tom nebola."


Model je to pohodový, všetky problémy pri stavbe som si spôsobil sám (viď. rozostavané). Pôvodná stavebnica predstavuje verziu, ktorá mne nič nehovorí, tak som si dovolil malú konverziu. Vybral som si jeden zo strojov 68. perute (ako inak), ktorý mal doslova československú posádku - pilot P/O Josef Vopálecký (Čech) a navigátor F/Sgt Rudolf Husár (Slovák). V rámci tejto minikonverzie bolo treba doplniť len radom radaru AI VIII vlastnej výroby. Ďalej som doplnil len zameriavač tiež vlastnej výroby, pásy z Tamyia pásky a hadičky na podvozok z medených drôtikov. Striekané je to farbami Aqua Color od Revellu, lesklý lak Sidolux, lak na záver matný lak Aqua Color s pridaním Sidoluxu na dosiahnutie pololesku. Zvýraznenie panelov som robil preshadingom aj postshadingom čiernou Tamiyou, u zelenej aj zosvetlovaním a nakoniec wash s prípravkami Síra Hobby z rady Air Wash. Kedže dekály kodových písmen sa pri aplikácii rozpadli, nakoniec som ich striekal pomocou masiek. Dekál s/n je vlastnej výroby. Ostatné dekály sú z krabičky. Ďakujem všetkým predovšetkým za morálnu podporu (však viete prečo...), za pomoc s dekálmi ďakujem DeeM-ovi (napriek tomu, že som ich nakoniec nemohol použiť, poskytol mi ich s dobrým úmyslom) a za expresnú pomoc s maskami ďakujem Mirovi Prosuchovi (TriMmM) z airbrushcentrumsk. Nepriamo ďakujem aj doktorovi Šebestovi, ktorého nádherný model mi bol veľkou inšpiráciou. Napriek tomu, že ten môj tomu jeho modelu nedosahuje ani po členky, dúfam, že sa aspoň trochu bude páčiť. 2156


text: Vas Happenin? pokračovanie | One Direction Fanfix Vas Happenin? pokračovanie 1. april 2012 at 19:04 | *Vé* | Kecy od autorky Prajem všetko najlepšie všetkým Hugom, ktorí čítajú moje trápne blogy! A viete prečo? Lebo je PRVÝ APRÍL! :D :D :D Určite to tu číta nesmierne veľa Hugov, takže som si ten úvodný komentár nemohla odpustiť! :D No dobre, ja mám taký zvláštny zmysel pre humor :D NIE, NEJDEM SKONČIŤ/DAŤ SI PRESTÁVKU A ANI ZRUŠIŤ BLOG! Bol to 1.Apríl baby moje :D Aj keď, povedzme si úprimne, trochu nevydarený :D No čo už... Ale mám pre Vás jedno neskutočne tuti-bruti phenomeniall prekvapko! :D A upozorňujem, že až taká trápna nie som, aby som si z Vás po druhý krát vystrelila... No dobre, som trápna! :D :D :D Takže, to prekvapko spočíva vo veľmi jednoduchej veci. Ako si tak doma skapínam, napadla ma skvelá myšlienka na ONE SHOT (čo v preklade znamená príbeh bez pokračovania, poviedka, jednodielna story). Kto sa teší? Lebo ja brutálne! Bude to teda jedna časť príbehu, ale bude rozsahovo OVEĽA DLHŠIA ako klasická jedna kapitola story. Už ju mám rozpísanú, takže do takej ôsmej by sa tu mala objaviť... Samozrejme, počítam s tým, že veľa báb si dnes prečítalo ten žartík so skončením blogu, a dnes sa sem už nevrátia. Preto neviem, či sa nejako dá nastaviť, aby sa ten ONE SHOT nezobrazil na úvodnej stránke ako kapitoly... Aby potom baby neboli zmätené, čo sa to tu deje, že zrazu nový príbeh atď. ale aby si prečítali aj toto nelogické vysvetlenie :) Čiže, čo to znamená polopatisticky povedané? :D Že keď sem ten ONE SHOT dnes večer pridám, nemal by sa zobraziť, to znamená, že sa v bočnej lište zobrazí iba nová categorie(na českých blogoch rubrika). Takže, keď ju sem teda dám, napíšem to na fb stránke, napíšem Vám to do mailov, a ostatné baby, ktoré nie sú ani na stránke, ani nemám ich mail, a budú si to chcieť prečítať, budú musieť proste kontrolovať tento blog od 19:45 do 8:45 až pokiaľ sa im tá poviedka v rubrikách nezobrazí :D No dobre, ja viem že sa vám nechce čítať tieto tuná technické veci, ani mne sa to nechcelo písať, veď ja mám s technikou asi toľko spoločného, čo kombajn s Kanárskymi ostrovmi :D :D :D Viete, že tie ostrovy sú pomenované podľa psov, a nie podľa kanárikov? :D To je zatiaľ všetko, idem Vám dopísať ten ONE SHOOT a tým, ktorých ONE SHOOT nezaujíma odkazujem, že ďalšia kapitola príbehu bude asi až zajtra...Ak dovtedy neumriem na srdcový záchvat pri počúvaní novej 1D pesničky, ktorá bude vraj na ich novom albume Óóóóóó! Dajú sa tu pridávať smajlíci! ale žiaden z nich nevystihuje môj retardovaný záchvat smiechu, ktorý som dostala počas písania toho článku takže prechádzam na starých smajlíkov! :D JASAJTE A VESEĽTE SA, POKIAĽ STE DOŠLI AŽ SEM BEZ UJMY NA ZDRAVÍ! ♥ Vaša *Vé* ;) P.S: One Shoot napísaný, link je tu http://onedirectionfanfix.blog.cz/1204/forever-young 1 Olivia | 1. april 2012 at 19:10 | React nejako som tomu technickému vysvetľovaniu nepochopila.. :D :D :D ale nevadí... :D :D :D :D a ja mám dneska tiež strašne šibnutú náladu.. asi to je počasím ktorému dnes tiež mierne šiblo!! :D :D :D 2 onedirectionfanfix | Web | 1. april 2012 at 19:19 | React [1]: proste, čakaj na stránke, pokiaľ na konci tohto článku neuvidíš link na ten ONE SHOOT :) GIVE ME FIVE IF YOU ARE AS CRAZZY AS ME! :D 3 Olivia | 1. april 2012 at 19:25 | React aháá :D and I AM MORE CRAZY!! :D :D :D :P 4 onedirectionfanfix | Web | 1. april 2012 at 19:32 | React [3]: NO, THAT'S IMPOSSIBLE! :D 5 Katie | 1. april 2012 at 20:04 | React ou jéééééééa !!! :D :D vedela som, že ty by si nám to neurobila!! :D btw, ja som tomu pochopila :D :D som nadšená z toho ONE SHOOT-u, lebo také rada čítam :D P.S.: teraz nasleduje jedno veľmi nebezpečné P.P.S., tak neodporúčam čítať slabým povahám :D P.P.S.: ak nám to ešte raz spravíš, ja si ťa vyhľadám, v noci, stiahnem ťa z kože, vyrežem vnútornosti a jemne opečiem na ražni, ochutenú korením, rozumeno? :D :D :D ak si sa dopracovala až sem bez povracania, alebo iných príznakov, tlieskam :D :D Pác a pusu zasílají král a královná, alias mamka s taťkou :D :D :-**♥ 6 onedirectionfanfix | Web | 1. april 2012 at 20:10 | React [5]: Katie...vieš čo to posielam???? Nevieš???? PUSU! :D :D :D :D :D :D :D :D :D :D :D :D a už idem vážne písať ten One Shoot lebo ešte furt tu neni :D :D :D a mne je na zvracanie z mojej choroby, tak mi to nesťažuj tvojimi hnusnými opismi mojej smrti! :D 7 Katie | 1. april 2012 at 20:16 | React [6]: tak ty mi to nesťažuj tvojimi hnusnými žartíkmi! :D :D lebo smrť v mojich rukách vážne nie je príjemná :D :D no a furt jak blázen čakám na ten One Shoot a ty to ešte nemáš?! :D čo toľko robíš?! :D :D nenúť ma zistiť si tvoju adresu :D :D :D 8 Olivia | 1. april 2012 at 20:16 | React [4]: ale je to veľmi ľahko možné :D :D :D nevieš si predstaviť čoho som schopná :D :D 9 Zuzqa | 1. april 2012 at 20:44 | React Ze tak som to citila jake kecy ja som v kutiku duše dufala ze to 1.April ale uz som sa psichicky pripravovala nato ze to nebude ale som stasna ze to tak dopadlo a ze nemas v oblube si z niekoho vystrelovat no z nas zrejme hej ........tesim sa na totu ONE SHOOT ..........no len tak dalej :-) 10 onedirectionfanfix | Web | 2. april 2012 at 9:24 | React [7]: prepáč prepáč prepáč! :D ale keď, prvý apríl, to jednoducho potrebovalo nejako oživiť ;D [8]: teraz sa začínam báť... :D [9]: ooch baby, vy to naozaj tak veľmi prežívate? :D a ďakujem ♥ 11 MishaMalik♥ | 2. april 2012 at 14:01 | React Promin za to co tedka reknu.Ale si ty nromalni ty kravko jedna vyhublá?!!!!!!!! Vis jak jsem se lekla.. Jwsem tu normalne brecela,takove soky mi nedelej!!! uff uff nadech vydech..pane bože!!Zlej sen tohleto! uaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaa :D


text: Jonathan Bennett (* 17. február 1930, Greymouth, Nový Zéland) je britský filozof novozélandského pôvodu, predstaviteľ analytickej filozofie. Na báze teórie konania vypracoval originálnu koncepciu významu. Vyšiel z výskumov racionality. Univerzitné vzdelanie nadobudol na Oxfordskej univerzite. Učil na Cambridgeskej univerzite (1956 – 1968), Simon Fraser University (1968 – 1970), University of British Columbia (1970 – 1979) a Syracuse University (1979 – 1997). Dielo 1964 – Rationality: An Essay Towards an Analysis 1966 – Kant's Analytic 1971 – Locke, Berkely, Hume: Central Themes 1973 – The Meaning-Nominalist Strategy 1974 – Kant's Dialectic 1975 – Stimulus, Response, Meaning 1976 – Linguistic Behavior 1979 – Analytic Transcendental Arguments 1984 – A Study of Spinoza's Ethics 1988 – Events and Their Names Zdroje Anglickí filozofi Filozofi 20. storočia Filozofi 21. storočia Filozofi jazyka


text: Mikromomenty - ako získať zákazníka ešte skôr, ako chce niečo kúpiť | Pizza SEO blog Patrik Barták23. 03. 2018 Jeden komentár Okrem technických nastavení, na hotový článok potrebujeme získať odkazy, ako signál pre Google, aby náš obsah zaradil na popredné pozície. V prípade frázy, na ktorú je vyššia konkurencia ako na "ako rozmraziť vodovodné potrubie", môžeme na ňu spustiť PPC kampaň. Longtailové výrazy ako ten náš (typicky viacslovné) sú často lacnejšie ako všeobecné, ktoré sa zobrazia veľkému počtu ľudí. Navyše, náš obsah je presne šitý na mieru – ponúka odpoveď na danú otázku. Bude preto určite relevantnejší ako konkurenčné cieľové stránky. Zatiaľ všetko hrá v náš prospech, však? :)