Slovensko Súradnice: 48°09′13′′S 17°06′35′′V / 48,1535383°S 17,1096711°V Slovensko, dlhý tvar Slovenská republika, je vnútrozemský štát v strednej Európe. Má rozlohu 49 036 km2 a žije tu približne 5 430 000 obyvateľov. Hraničí s Českom (251,8 km), Rakúskom (107,1 km), Poľskom (541,1 km), Ukrajinou (97,8 km) a Maďarskom (654,8 km)[8]. Hlavným a najľudnatejším mestom je Bratislava. Prvý štátny útvar Slovanov na území dnešného Slovenska bola Samova ríša (7. storočie), neskôr Nitrianske kniežatstvo (začiatok 9. storočia), ktorého spojením s Moravským kniežatstvom vznikla v roku 833 Veľká Morava. Od polovice 10. do konca 11. storočia sa územie Slovenska postupne začlenilo do Uhorska, ktoré sa v roku 1526 stalo súčasťou Rakúskej monarchie (Habsburskej monarchie), od roku 1867 nazývanej Rakúsko-Uhorsko. Po rozpade Rakúsko-Uhorska v roku 1918 bolo Slovensko súčasťou Česko-Slovenska až do roku 1993 (okrem obdobia samostatnosti počas vojnovej Slovenskej republiky). 1. januára 1993 vznikla rozdelením tohto štátneho útvaru samostatná Slovenská republika. Slovenská republika je parlamentnou demokraciou, štátnym jazykom je slovenčina. Od 1. mája 2004 je Slovensko členom Európskej únie, od 21. decembra 2007 je členom Schengenského priestoru. Od 1. januára 2009 je 16. členom Európskej menovej únie – eurozóny a oficiálnou menou sa stalo euro, ktoré vystriedalo slovenskú korunu. Obsah - 1 Dejiny - 2 Geografia - 3 Geológia - 4 Príroda - 5 Administratívne rozdelenie - 6 Obyvateľstvo - 7 Politika - 8 Ekonomika - 9 Doprava - 10 Školstvo - 11 Veda a výskum - 12 Ozbrojené sily - 13 Médiá - 14 Šport - 15 Gastronómia - 16 Galéria - 17 Poznámky - 18 Referencie - 19 Iné projekty - 20 Externé odkazy Dejiny[upraviť | upraviť zdroj] Pozri články: Vanniovo kráľovstvo, Veľká Morava, Uhorsko, Rakúsko-Uhorsko, Česko-Slovensko, Slovenská ľudová republika, Slovenská republika rád, Prvá Slovenská republika, Politický vývoj Slovenska od roku 1989 Prvé zachované väčšie doklady o osídlení Slovenska pochádzajú z konca paleolitu približne spred 250 tis. rokov (nález lebky neandertálca – Gánovce, nález sošky Venuše v Moravanoch nad Váhom). Približne 5000 – 4000 rokov pred Kr. sa vyskytujú prví roľníci (nálezy kamenných sekier, klinov, škrabadiel a nádob – jaskyňa Domica). Od konca 4. storočia pr. Kr. prichádza na Slovensko vo viacerých vlnách prvé menovite známe etnikum – Kelti. O prítomnosti Keltov existujú písomné zmienky v rímskych prameňoch. V 1. storočí pred Kr. prichádzajú na Slovensko Dákovia, Kelti ustupujú ďalej na sever, dochádza k miešaniu keltského a dáckeho obyvateľstva a kultúry. Od počiatku nášho letopočtu sú dácke a keltské kmene vytláčané kmeňmi Germánov. Na dnešnom slovenskom území dočasne vzniklo napríklad ich Vanniovo kráľovstvo. Dunaj tvoril hranicu s Rímskou ríšou. Koncom 4. storočia sa začalo sťahovanie národov, na Slovensku sa vystriedalo veľmi veľa národov. Prvé slovanské obyvateľstvo osídlilo hlavné územie Slovenska asi v 5. storočí. Slovensko sa stalo súčasťou Samovej ríše v 7. storočí, samostatného Nitrianskeho kniežatstva (koniec 8. storočia – 833) a Veľkej Moravy (833 – cca 907). V roku 862 veľkomoravský panovník Rastislav požiadal Byzanciu o kresťanských misionárov, byzantský cisár Michal III. na Veľkú Moravu poslal misiu vedenú solúnskymi bratmi Konštantínom (mníšskym menom Cyril) a Metodom, ktorí zostavili písmo hlaholiku, preložili Sväté písmo, bohoslužobné texty a ďalšie knihy do staroslovienčiny a pomáhali organizovať cirkevnoprávne pomery na Veľkej Morave. Po zániku Veľkomoravskej ríše sa územie Slovenska stalo postupne súčasťou Uhorska (od 10. stor. až 13. stor. do 1918). Nitriansky kódex (1083) latinský evanjeliár, je najstaršou listinnou ručne písanou pamiatkou na území Slovenska. Zoborská listina (1111 a 1113), je vyjadrením majetkových záležitostí zoborského konventu, pre mnohé obce uvedené v listinách znamenajú prvú písomnú zmienku. Medzi menami osôb a názvami obcí uvedenými v listinách je najviac slovenských, potom nemeckých a latinizovaných. Rok 1498 je zaujímavý dekrétom Vladislava II., ktorý menuje desať najdôležitejších miest Uhorska, z ktorých šesť sa nachádzalo na Slovensku (Bratislava, Košice, Bardejov, Prešov, Trnava, Levoča), čo dokazuje relatívnu vyspelosť Slovenska v rámci Uhorska. Názov Slovensko ako označenie Slovenska v dnešnom ponímaní je výnimočne doložený z roku 1029 v spojení „dux Sclavonie“ a potom v rôznych variantoch a jazykoch často od 15. storočia. Pri starších výskytoch podobných tvarov je sporné, či sa myslí slovanské alebo slovenské územie. Moderný slovenský tvar Slovensko je prvýkrát doložený v roku 1675 v žiadosti broumovského panstva, adresovanej hajtmanovi kraja v Uhorskom Hradišti.[10] Po Osmanskej expanzii sa územie bývalého Uhorska v 16. a 17. storočí dočasne zredukovalo prakticky len na Slovensko, dnešný Burgenland a západné Chorvátsko (tzv. Kráľovské Uhorsko), čím sa Slovensko stalo jadrom tohto habsburského štátu. Bratislava sa stala hlavným (1536 – 1784/1848), korunovačným (1563 – 1830) mestom a sídlom snemu (1542 – 1848) Kráľovského Uhorska resp. neskôr Uhorska. Trnava sa stala sídlom ostrihomského arcibiskupa, čím sa stala centrálnym miestom uhorskej rímskokatolíckej cirkvi. Roku 1784 Jozef Ignác Bajza, René mládenca príhody a skúsenosti prvý román v slovenskej literatúre napísaný v jazyku, ktorý si autor sám vytvoril na základe západoslovenského nárečia. Roku 1787 kodifikoval Anton Bernolák spisovnú slovenčinu založenú na západoslovenskom nárečí (bernolákovčina). Roku 1843 kodifikoval Ľudovít Štúr spisovnú slovenčinu na základe stredoslovenského nárečia, ktorá je s malými úpravami používaná dodnes. V revolúcii rokov 1848 – 49 sa Slováci pridali na stranu Rakúšanov, aby sa oddelili od Uhorska ako samostatná časť Rakúskej monarchie, to sa im však nepodarilo. Najhoršiemu tlaku maďarizácie čelili Slováci po rakúsko-uhorskom vyrovnaní v rokoch 1867 – 1918. V roku 1918 sa Slovensko stalo súčasťou Česko-Slovenska. Počas chaosu, ktorý nasledoval po rozpadnutí Rakúsko-Uhorska, krátkodobo existovala na časti slovenského územia komunistická tzv. Slovenská republika rád so sídlom v Prešove. Slovensko sa ako súčasť Česko-Slovenska začalo rozvíjať najmä z kultúrnej stránky. Koncom 30. rokov využil národnostné rozdiely v krajine Hitler, ktorý najprv pripravil Česko o pohraničné územia a následne po rokovaniach so slovenskými politikmi dopomohol v marci 1939 k vzniku Slovenskej republiky. Slovensko počas vojny vystupovalo ako spojenec Nemeckej ríše. Ako reakcia na vstup nemeckej armády na Slovensko roku 1944 vypuklo Slovenské národné povstanie (politické a vojenské centrum Banská Bystrica; povstanie bolo porazené, povstalci prešli na partizánsky spôsob boja). Slovensko bolo z východu oslobodzované Červenou armádou. Po 2. svetovej vojne bolo obnovené Česko-Slovensko a dostalo sa do sféry vplyvu ZSSR medzi krajiny východného bloku za železnú oponu. Po 25. februári 1948, kedy sa moci ujala Komunistická strana Československa, došlo k znárodneniu súkromných podnikov, slovenský prevažne roľnícky vidiek zasiahla kolektivizácia poľnohospodárstva. Komunistický režim zaviedol vedúcu úlohu KSČ, ktorá sa potvrdzovala voľbami s jednotnou kandidátkou Národného frontu. Inak zmýšľajúci boli prenasledovaní ŠtB, väznení aj popravení. Pre hospodárske zaostávanie a nespokojnosť s politikou komunistickej strany došlo v roku 1968 k významným politickým zmenám. 21. augusta 1968 boli tieto procesy potlačené vpádom vojsk Varšavskej zmluvy. Došlo k tzv. normalizácii a nástupu brežnevskej politiky. V roku 1989 Nežná revolúcia ukončila komunistický režim a Česko-Slovensko sa stalo opäť demokratickým štátom. 1. januára 1993 vznikla Slovenská republika, nástupnícky štát Česko-Slovenska. Stalo sa tak po 75 rokoch existencie spoločného štátu Čechov a Slovákov, na základe ústavného zákona schváleného Federálnym zhromaždením ČSFR. Od 19. januára 1993 je Slovensko členom OSN, od 29. marca 2004 členom NATO, od 1. mája 2004 členom Európskej únie, od 21. decembra 2007 je členom Schengenského priestoru. a od 1. januára 2009 je 16. členom Európskej menovej únie – eurozóny a oficiálnou menou sa stalo euro, ktoré vystriedalo slovenskú korunu. Geografia[upraviť | upraviť zdroj] Slovensko leží v Strednej Európe a je charakterizované hornatou krajinou na severe a nížinami na juhu. Sídla[upraviť | upraviť zdroj] Slovensko má pomerne hustú sieť osídlenia, nachádza sa tu 2 890 samostatných obcí, z toho je 140 miest a 3 vojenské obvody (2016).[11][12][13][14][15] Najväčšími mestami podľa počtu obyvateľov sú Bratislava a Košice, ďalej nasledujú Prešov, Žilina, Nitra, Banská Bystrica a Trnava. V mestách žije vyše 57 percent populácie. Povrch[upraviť | upraviť zdroj] Jednotlivé povrchové celky Slovenska patria do Panónskej panvy a Karpát. Zo Slovenska do Panónskej panvy patrí Záhorská nížina, Podunajská nížina a Východoslovenská nížina. Podnebie[upraviť | upraviť zdroj] Podnebie Slovenska sa nachádza na rozmedzí medzi kontinentálnym a oceánskym. Podľa Köppena prechádza hranica kontinentálneho a oceánskeho podnebia východným, resp. stredným Slovenskom. Klíma Slovenska sa môže rozdeliť na 3 zóny: - Nížiny - Nížinná podzóna s prevažujúcimi oceánskymi vplyvmi – priemerná ročná teplota je okolo 10 stupňov Celzia. Priemerná teplota najteplejšieho mesiaca je okolo 20 stupňov Celzia a teplota najchladnejšieho mesiaca neklesá v priemere pod -3 stupne Celzia. Ide o Podunajskú a Záhorskú nížinu. Typickými predstaviteľmi sú Bratislava a Hurbanovo. - Nížinná podzóna s prevažujúcimi kontinentálnymi vplyvmi – priemerná ročná teplota je okolo 9 stupňov Celzia. Priemerná teplota najteplejšieho mesiaca je okolo 20 stupňov Celzia a teplota najchladnejšieho mesiaca klesá v priemere pod -3 stupne Celzia. Ide o Východoslovenskú nížinu a Košickú kotlinu. Typickým predstaviteľom sú Košice. - Kotliny – priemerná ročná teplota je od 5 do 8,5 stupňa Celzia. Priemerná teplota najteplejšieho mesiaca je v rozmedzí 15 – 18,5 stupňov Celzia a najchladnejšieho mesiaca od -3 po -6 stupňov Celzia. Typickými predstaviteľmi sú Poprad, Sliač a Žilina. - Hory – Priemerná ročná teplota je pod 5 stupňov Celzia. Priemerná teplota najteplejšieho mesiaca je pod 15 stupňov Celzia a najchladnejšieho mesiaca pod -5 stupňov Celzia. Typickú klímu horskej zóny reprezentuje Štrbské Pleso, Chopok a Lomnický štít. Vodstvo[upraviť | upraviť zdroj] Rieky na Slovensku väčšinou pramenia a sú málo vodnaté. Všetky rieky sú najvodnatejšie na jar, keď sa roztápa sneh. Jedinou výnimkou je Dunaj, ktorý je najvodnatejší v lete, keď sa topí ľad v Alpách. Vodstvo Slovenska sa delí na úmorie Baltského a Čierneho mora. K úmoriu Baltského mora patria povodia riek Poprad a Dunajec. K úmoriu Čierneho mora patria povodia riek Morava, Dunaj, Tisa. Plesá na Slovensku vznikli ústupom horského ľadovca, napr. Štrbské pleso, Veľké Hincovo pleso, Popradské pleso, alebo Skalnaté pleso. Najviac priehrad je na rieke Váh, kde tvoria Vážsku kaskádu. Sú to napr. Liptovská Mara, Sĺňava, Kráľová, Nosice a iné. Najväčšia priehrada je Oravská priehrada s rozlohou 35 km2. Účel priehrad je hydroenergetický, protizáplavový, slúžia na zavlažovanie, rekreáciu, alebo zásobovanie pitnou vodou (vodárenské nádrže, celkom 8). Najviac podzemnej vody je na Žitnom ostrove. Podzemná voda sa delí na 3 druhy: - krasová voda – nachádza sa v jaskyniach; - minerálna voda; - termálna voda – najteplejšia termálna voda v SR je v Podhájskej (80 stupňov)[16] Zemepisné zaujímavosti[upraviť | upraviť zdroj] - Svetové strany - najsevernejší bod: Babia hora (obec Oravská Polhora) na štátnej hranici (49° 37' s. z. š., 19° 28' v. z. d.) - najjužnejší bod: Patince (47° 44' s. z. š., 18° 17' v. z. d.) - najzápadnejší bod: Záhorská Ves (48° 23' s. z. š., 16° 50' v. z. d.) - najvýchodnejší bod: Kremenec (hraničný trojmedzník) (obec Nová Sedlica) (49° 05' s. z. š., 22° 34' v. z. d.) - Nadmorská výška - najvyšší bod: Gerlachovský štít (2 654,4 m n. m.) - najnižší bod: hladina rieky Bodrog pri Strede nad Bodrogom (94 m n. m.) - Stredy - stred Slovenska: kóta Ľubietovský Vepor-Hrb (+/− 5 – 10 km) (48° 44' s. z. š., 19° 28' v. z. dĺžky) - geometrický stred Slovenska: kóta Hájny grúň (1 207,7 m n. m.), ťažisko štátneho územia - stred Európy (zemepisný): kostol sv. Jána v Kremnických Baniach (+/− 5 – 10 km)(48° 45' s. z. š., 18° 55' v. z. d.) - Hranice[8] - celkovo 1 652,6 km - najkratšia s Ukrajinou (97,8 km) - najdlhšia s Maďarskom (654,8 km) - s Poľskom 541,1 km - s Rakúskom 107,1 km - s Českom 251,8 km - index štátnych hraníc: 2,1 - Vzdialenosti (vzdušné) - najväčšia dĺžka: 428,8 km medzi obcami Záhorská Ves a Nová Sedlica - najkratšia šírka: 77,6 km medzi obcami Orlov a Hosťovce - najkratšia vzdialenosť k moru: 361 km k Rijeke pri Jadranskom mori Geológia[upraviť | upraviť zdroj] Geologická stavba[upraviť | upraviť zdroj] Väčšinu územia Slovenska zaberajú Západné Karpaty, pásmové pohorie s výraznou príkrovovou stavbou, ktoré je súčasťou alpsko-himalájskej sústavy. Západné Karpaty sa delia na viacero pásiem.[17] Vonkajšie Západné Karpaty (ležiace na vonkajšej – severnej strane Karpatského oblúka), ktoré bol vrásnené na konci paleogénu a v neogéne. Tvorí ich hlavne flyšové pásmo. Geologicky komplikované bradlové pásmo tvorí vonkajšiu hranicu Centrálnych Západných Karpát. Do Centrálnych Západných Karpát patrí okrem bradlového aj pásmo jadrových pohorí, veporské a gemerské pásmo, ktoré dovedna budujú najväčšiu a najvyššiu časť Slovenska. Tieto jednotky majú výraznú príkrovovú stavbu a pestré horninové zloženie. Južne od nich sa nachádzajú Vnútorné Západné Karpaty, tvorené meliatským (slanským) pásmom. Spomedzi ostatných južnejších pásiem Západných Karpát na územie Slovenska zasahuje iba zemplínske pásmo vystupujúce v priestore Zemplínskych vrchov. Jednotlivé pásma sú na seba nasúvané, približne smerom z juhu na sever. Najdôležitejšie horotvorné pohyby postihli Západné Karpaty vo vrchnej jure, strede kriedy a miocéne. Po skončení hlavných horotvorných pohybov alpínskeho vrásnenia došlo v paleogéne a neogéne k vzniku viacerých zlomov, pozdĺž ktorých niektoré bloky poklesli a vytvorili tak paleogénne a neogénne kotliny. Na niektorých zlomoch došlo tiež k výlevom sopečných hornín, najmä na strednom a východnom Slovensku. Začiatkom štvrtohôr sopečná činnosť postupne ustala. Počas ľadových dôb vznikli v najvyšších pohoriach horské ľadovce. Od konca treťohôr možno sledovať prejavy eróznej a transportnej činnosti vetra a riek tak ako ich poznáme dnes. Nerastné bohatstvo[upraviť | upraviť zdroj] Ťažba nerastných surovín predstavuje jeden zo základov hutníckej výroby, chemického a stavebného priemyslu a ovplyvňuje výrazne aj ďalšie priemyselné odvetvia. V roku 2009 dosiahla hodnota ťažby nerastných surovín na Slovensku 329,59 miliónov € v bežných cenách, čo predstavuje asi 0,52 % HDP.[18] Spomedzi energetických surovín sa dnes na území Slovenska ťažia ropa, zemný plyn, hnedé uhlie a lignit. Ťažba ropy pokrýva iba okolo 1 % a ťažba zemného plynu 3 % domácej spotreby. Ťažba hnedého uhlia pokrýva 80 % domácej spotreby, zvyšok je podobne ako celá spotreba čierneho uhlia zabezpečená dovozom z Česka. Ďalšie energetické suroviny ako antracit, bitumenózne bridlice a neživičné plyny nie sú pri dnešných cenách vhodné na rentabilnú ťažbu. Ekonomicky zaujímavé zásoby uránu sa nachádzajú napr. na ložisku Košice-Jahodná, ale k ich ťažbe zatiaľ nedošlo. Spomedzi rúd bola na Slovensku donedávna ťažená už iba železná ruda (siderit), ktorej ťažba pokrývala 11 % domácej spotreby. V priebehu leta 2008 však ťažba ustala. Na Slovensku sa na rozdiel od okolitých krajín nachádzajú zásoby antimónu, ktorý sa však v súčasnosti neťaží. V minulosti patrili medzi významné ložiská tohto polokovu Dúbrava v Nízkych Tatrách a Pezinok v Malých Karpatoch. Krajina má značné zásoby nerudných surovín, z ktorých veľký význam má hlavne ťažba magnezitu, ktorý je exportovaný a predstavuje okolo 6 % svetovej ťažby tejto suroviny. Z celosvetového meradla je významná aj ťažba perlitu a zeolitov. Významným je i novo otvárané ložisko mastenca pri Gemerskej Polome. Medzi ostatné na Slovensku ťažené nerudné suroviny patrí barit, bentonit, kaolín (pokrýva asi 26 % domácej spotreby), keramické íly, petrurgický bazalt, stavebný a obkladový kameň, dolomit, vápenec, kamenná soľ (pokrýva asi 20 % domácej spotreby), anhydrit (pokrýva asi 45 % domácej spotreby), živce, kremenné piesky a ďalšie. V minulosti bola krajina významným producentom zlata, striebra, medi a ďalších rúd, ktorých ložiská sú v dnešnej dobe vyťažené. V malej miere pokračuje iba ťažba zlata v Banskej Hodruši (Hodruša-Hámre)[19]. Príroda[upraviť | upraviť zdroj] Rastlinstvo[upraviť | upraviť zdroj] Až 44,3 % územia republiky (2,17 milióna hektárov) je zalesnených[20]. Až 60 % lesných porastov tvoria listnáče a 40 % ihličnany, prevládajú 60- až 100-ročné porasty. Medzi drevinami je najviac zastúpený, s podielom nad jednu tretinu buk, potom smrek a dub. 60 % výmery lesných pozemkov obhospodarujú štátne organizácie. Živočíšstvo[upraviť | upraviť zdroj] Ochrana prírody[upraviť | upraviť zdroj] Na Slovensku zabezpečuje veľkoplošnú ochranu prírody 9 národných parkov, pričom rozlohou najväčší a najstarší je Tatranský národný park. Celkom je na Slovensku vyhlásených 1 082 maloplošných chránených území[21], 382 území európskeho významu[22] a 38 chránených vtáčích území[23]. Administratívne rozdelenie[upraviť | upraviť zdroj] Slovensko je od roku 1996 rozdelené na osem krajov, ktoré sú od roku 2002 zároveň samosprávnymi krajmi (v Ústave sa nazývajú vyššie územné celky (VÚC)): Administratívne rozdelenie Slovenska v dejinách[upraviť | upraviť zdroj] - Historické župy na Slovensku - Župy v Česko-Slovensku (1918 – 1928) - Krajinské zriadenie 1928 – 1938 a 1945 – 1948 - Župy počas Slovenskej republiky (1939 – 1945) - Krajské zriadenie (1949 – 1960) - Krajské zriadenie (1960 – 1990) Obyvateľstvo[upraviť | upraviť zdroj] - Najvyšší počet obyvateľov majú kraje: Prešovský, Košický a Nitriansky.[15] - Najvyšší počet obyvateľov majú mestá: Bratislava, Košice a Prešov. - Najväčšiu hustotu zaľudnenia majú kraje: Bratislavský, Trenčiansky a Trnavský. - Najväčšiu rozlohu majú mestá: Bratislava, mesto Vysoké Tatry a Košice. Najväčší úbytok obyvateľstva je v Bratislavskom, Myjavskom, Košickom, Medzilaborskom a Sobraneckom okrese. Najväčší prírastok obyvateľstva je na Spiši, Orave, Above a Zemplíne. Národnosti[upraviť | upraviť zdroj] Slováci 80,7 %, Maďari 8,5 %, Rómovia 2,0 %, ostatní 1,8 % a nezistení 7 %. Údaje sú čerpané zo sčítania z roku 2011. - * = územie prvej Slovenskej republiky (bez územia na juhu a východe Slovenska , ktoré bolo počas Viedenskej arbitráže a Malej vojny odstúpené Maďarsku. Podiel Rómov podľa posledného sčítania (čiže na základe ich vlastnej deklarácie) je 1,7 %, no podľa rozhovorov s komunálnymi predstaviteľmi a starostami (čiže na základe definície zvyšného obyvateľstva) 5,6 %. Treba si však uvedomiť, že v prípade uvedených 5,6 % treba znížiť hore uvedené percento Slovákov a Maďarov celkovo o 4 percentuálne body. Jazyky[upraviť | upraviť zdroj] Menšinové jazyky sa môžu používať v styku s úradmi v obciach, kde podiel obyvateľstva prevyšuje 20 %. V praxi sa to týka vyše stovky maďarských obcí, desiatky rusínskych/ukrajinských a rómskych obcí a jednej nemeckej obce. Materinský jazyk[upraviť | upraviť zdroj] Slovenčina 80,7 %, maďarčina 8,5 %, rómčina 2,0 %, ostatné 1,8 % a nezistené 7,0 %. Údaje sú čerpané zo sčítania z roku 2011. Najčastejšie používaný jazyk v domácnosti[upraviť | upraviť zdroj] Slovenčina 73,3 %, maďarčina 8,7 %, rómčina 2,4 %, ostatné 2,1 % a nezistené 13,5 %. Údaje sú čerpané zo sčítania z roku 2011 Najčastejšie používaný jazyk na verejnosti[upraviť | upraviť zdroj] Slovenčina 80,4 %, maďarčina 7,3 %, ostatné 2,8 % a nezistené 9,5 %. Údaje sú čerpané zo sčítania z roku 2011. Náboženstvo[upraviť | upraviť zdroj] Rímskokatolíci 62,0 %, Gréckokatolíci 3,8 %, Evanjelici a.v 5,9 %, Kalvíni 1,8 %, Ateisti 13,4 %, ostatní 2,5 % a nezistení 10,6 %. Údaje čerpané zo sčítania z roku 2011. Na Slovensku sa nenachádza žiadna verejná mešita.[29] Politika[upraviť | upraviť zdroj] Pozri aj: - Prezident: Andrej Kiska - Predseda vlády: Robert Fico (SMER) - Predseda parlamentu: Andrej Danko (SNS) - Podpredsedovia parlamentu: Béla Bugár, Martin Glváč, Andrej Hrnčiar, Lucia Nicholsonová - Podpredsedovia vlády: Robert Kaliňák, Peter Pellegrini, Lucia Žitňanská - Zloženie vlády: SMER, SNS, Most-Híd, Sieť - Opozičné parlamentné strany: SaS, OĽaNO, Kotleba - ĽSNS, SME RODINA – Boris Kollár Politický systém[upraviť | upraviť zdroj] Slovenská republika je pluralitná demokracia parlamentného typu – parlamentná republika. Legislatíva[upraviť | upraviť zdroj] Parlament (NR SR) je najvyšším legislatívnym orgánom štátu. Má 150 členov – poslancov volených v demokratických voľbách, ktoré sa konajú (okrem prípadu predčasných volieb) raz za štyri roky. Volebný systém pre voľby do Národnej rady Slovenskej republiky je pomerný, výsledky volieb a prerozdelenie hlasov na poslanecké kreslá teda do veľkej miery kopírujú pomer hlasov voličov. Poslanci svoj mandát získavajú ako jednotlivci na kandidátke, nemôže im teda by byť odobratý v prípade, že sa ich názory rozchádzajú z názorovou líniou strany, t. j. neexistuje tu imperatívny mandát. Exekutíva[upraviť | upraviť zdroj] Vláda sa skladá z ministrov, ktorí vzišli z politických strán, ktoré vytvorili väčšinovú koalíciu, t. j. takú, ktorá má viac ako 75 poslancov v pléne NR SR. Na čele vlády stojí premiér, ktorý nedisponuje vlastnou ministerskou agendou. V prípade, že sa poslanci stanú ministrami svojho poslaneckého mandátu, sa dočasne vzdávajú a na ich miesto nastúpia náhradníci (napr. v Českej republike im zostáva, čo následne spôsobuje vysoké absencie ministrov na hlasovaniach v Poslaneckej snemovni). V prípade, že rezignujú alebo sú odvolaní, mandát sa im vráti a oni môžu nastúpiť do parlamentu ako radoví poslanci. Prezident[upraviť | upraviť zdroj] Prezident Slovenskej republiky je spolu s premiérom a predsedom parlamentu najvyšším ústavným činiteľom v krajine (z tohto dôvodu, napríklad, nemôžu nikdy letieť spolu v jednom lietadle). Jeho funkcia je však skôr formálna. Medzi jeho právomoci patrí napríklad poverovanie budúceho premiéra zostavením vlády, ktorú následne vymenuje. Ďalej disponuje tzv. malým vetom, to značí, že môže vrátiť zákon na opätovné posúdenie Národnou radou. Na prehlasovanie tohto malého veta treba Národnej rade nadpolovičnú väčšinu všetkých poslancov, t. j. minimálne 76. Pred malým prezidentským vetom stačila nadpolovičná väčšina prítomných poslancov, v prípade, že bol parlament uznášaniaschopný, t. j. bolo potrebných minimálne 38 poslaneckých hlasov. Prezident okrem toho vyberá ústavných sudcov spomedzi dvojnásobného počtu kandidátov schválených Národnou radou či udeľuje vyznamenania. Prezident je hlavou štátu. Terajším prezidentom je Andrej Kiska. Ekonomika[upraviť | upraviť zdroj] Priemysel[upraviť | upraviť zdroj] V minulosti sa v krajine produkovali najmä výrobky ťažkého strojárstva a zbrane pre krajiny RVHP a spojencov Sovietskeho zväzu. Po roku 1989 tento trh upadol. Nízke náklady na pracovnú silu a daňová reforma sa na začiatku 21. storočia stali atraktívne pre zahraničných investorov, najmä z automobilového priemyslu, ktorý má v slovenskej ekonomike výraznú pozíciu. Na Slovensku je vyrobených najviac áut na svete na jedného občana. Nachádzajú sa tu závody spoločnosti Volkswagen v Bratislave, PSA Peugeot-Citroën v Trnave a Kia v Žiline. Druhý najdôležitejší priemysel je elektrotechnický priemysel. Pri Nitre má továreň spoločnosť Sony, pri Galante spoločnosť Samsung. Slovenský priemysel má priaznivé vyhliadky na rozvoj a mal by rásť aj v nasledujúcich rokoch. Na Slovensku sa v roku 2011 vyrobilo 926 555 automobilov, čo je najviac automobilov na svete v prepočte na jedného obyvateľa, konkrétne 171 áut na tisíc obyvateľov. V roku 2013 výroba mierne stúpla na približne 980 000 vozidiel.[30] Na Slovensku vznikne aj nová automobilka Jaguar, ktorá patrí indickému koncernu Tata Motors. Za miesto pre svoj nový závod s výrobnou kapacitou 150 000 až 300 000 vozidiel ročne automobilka vybrala okolie Nitry. Začiatok výstavby závodu sa očakáva v roku 2016, začiatok prevádzky v rokoch 2018 až 2019. Krajina si výrobou automobilov získala prívlastok Detroit Európy a po rozvoji ekonomiky aj tatranský tiger[31]. Poľnohospodárstvo[upraviť | upraviť zdroj] Slovensko má rozvinuté poľnohospodárstvo, ktoré využíva 19 350 km2 poľnohospodárskej pôdy (39,5 % povrchu krajiny). Ešte na začiatku 20. storočia zamestnávalo 60 % obyvateľstva. Dnes poľnohospodárstvo, poľovníctvo a súvisiace odvetvia zamestnávajú asi 4,9 % ekonomicky činného obyvateľstva (asi 100 050 zamestnancov)[32]. Najvhodnejšie podmienky na rastlinnú výrobu sú v nížinách. Pestuje sa hlavne obilie (60 % osevných plôch), olejniny a jedno a viacročné krmoviny. Zemiaky, strukoviny a zelenina (hlavne rajčiny, biela kapusta, cibuľa, paprika a mrkva) sa pestujú dovedna na asi 3 % ornej pôdy[33]. Na Slovensku sa nachádza 6 vinohradníckych oblastí. Väčšina hrozna sa pestuje hlavne na západnom, menej na strednom a najmenej na východnom Slovensku. Vo vyšších polohách sa využívajú pastviny na chov hovädzieho dobytka a oviec. Väčšia časť živočíšnej výroby je sústredná v nížinách, kde sa nachádzajú dostatočné zdroje krmovín. K 31. decembru 2009 sa na Slovensku chovalo:[34] Počet chovaných zvierat väčšiny druhov má dlhodobo tendenciu poklesu, hlavne v dôsledku poklesu domáceho dopytu a nízkej kúpnej sily domáceho obyvateľstva[33]. Štruktúra pôdneho fondu v SR v rokoch 2007 – 2012 bola nasledovná (všetky údaje v ha k 1. januáru daného roku):[35] Turizmus[upraviť | upraviť zdroj] Slovensko je atraktívne pre svoje prírodné krásy, najmä hory, jaskyne ale aj kultúrne a historické zaujímavosti, ako sú stredoveké hrady a mestá, ľudová architektúra, kúpele a lyžiarske strediská. Krajina má podľa niektorých zdrojov najväčšiu koncentráciu hradov na jedného obyvateľa. V roku 2006 navštívilo Slovensko viac než 1,6 milióna ľudí. Medzi najnavštevovanejšie destinácie patrilo hlavné mesto a pohorie Tatry[36]. Väčšina návštevníkov prichádza z Česka (asi 26 %), Poľska (15 %) a Nemecka (11 %). Doprava[upraviť | upraviť zdroj] Letecká doprava[upraviť | upraviť zdroj] Na Slovensku sa nachádza 36 letísk (z toho 20 s tvrdým povrchom)[37]. Slovensko má celkovo 6 medzinárodných letísk, konkrétne v Bratislave, Košiciach, Piešťanoch, Poprade, Sliači a Žiline. Najväčšie letisko na Slovensku je Letisko Milana Rastislava Štefánika v Bratislave. V roku 2014 prepravilo 1 355 625 cestujúcich[38]. Počet letísk podľa dĺžky:[37] - viac ako 3 047 m: 1 - od 2 438 do 3 047 m: 3 - od 1 524 do 2 437 m: 3 - od 914 do 1 523 m: 12 - menej ako 914 m: 17 Železničná doprava[upraviť | upraviť zdroj] ŽSR spravujú 3 690 kilometrov (2007)[39] tratí normálneho, širokého a úzkeho rozchodu tratí a 1 923 km tratí so zabezpečovacím zariadením. Ďalej majú v správe 1 159 priecestí so signalizáciou, 8 773 výhybiek, 76 tunelov s dĺžkou 43,3 km, 2 283 mostov s dĺžkou 46,7 km a 2 344 železničných priecestí. Spoločnosť ŽSR je podľa zákona prevádzkovateľom dráh na území Slovenska. Najdôležitejšími železničnými uzlami sú: Bratislava, Žilina, Vrútky, Košice, Zvolen a Nové Zámky. Najdlhší železničný tunel na Slovensku a aj v bývalom Česko-Slovensku je Čremošniansky tunel s dĺžkou 4 697 m, ktorý sa nachádza na trati ŽSR č. 170 Vrútky - Martin - Turčianske Teplice - Banská Bystrica - Sliač - Zvolen osobná stanica. Na Slovensku osobnú železničnú dopravu zabezpečujú aj súkromní prepravcovia RegioJet, Leo Expres a Arriva. Medzi technické pamiatky patrí úvraťová Kysucko-oravská lesná železnica. V prevádzke bola od roku 1926 do 1971, dnes jej časť slúži ako turistická atrakcia. Cestná doprava[upraviť | upraviť zdroj] Celková dĺžka cestných komunikácií je 42 993 km. S tvrdým povrchom 37 533 km (vrátane 415,5 km diaľnic a 259 km rýchlostných ciest) a s nespevneným povrchom 5 460 km. Kategórie cestných komunikácií: cesty I. triedy, cesty II. triedy, cesty III. triedy, rýchlostné komunikácie, diaľnice (D1, D2, D3, D4). Vodná doprava[upraviť | upraviť zdroj] Vodná doprava sa na Slovensku vykonáva na riekach: Riečne prístavy sa nachádzajú v mestách Bratislava a Komárno. Na ostatných vodných plochách sa vykonáva prevažne rekreačná a technologická plavba. Z časti je realizovaný projekt Vážskej vodnej cesty s medzinárodným významom, ktorá by mala prepojiť Dunaj cez Váh s Odrou a Vislou[40]. Potrubná doprava[upraviť | upraviť zdroj] Cez Slovensko prechádzajú dva ropovody – Družba (506,6 km) a Adria (8,5 km). Krajinou taktiež prechádza plynovod Bratstvo, na ktorý je nadviazaný slovenský distribučný systém plynovodov o dĺžke vyše 30 560 km.[41] K zemnému plynu má vďaka plynovodom prístup 94 % obyvateľov krajiny.[41] Školstvo[upraviť | upraviť zdroj] Povinná, pôvodne 6-ročná školská dochádzka bola na území dnešného Slovenska zavedená v roku 1868. Od roku 1922 8-ročná, neskôr v priebehu éry socializmu rozšírená na 10-ročnú povinnú školskú dochádzku, ktorú môžu žiaci absolvovať na základných a stredných školách, resp. 8-ročných gymnáziách. Negramotnosť obyvateľstva sa pohybuje okolo 0,6 % populácie nad 15 rokov. Nachádzajú sa tu štátne, cirkevné ako aj súkromné školy. Vzdelávanie je poskytované aj v jazykoch viacerých národnostných menšín. Základnú školu navštevujú deti od 6 (alebo 7) po 14 (alebo 15) rokov. Všetky štandardné stupne vzdelania, vrátane vysokého sú štátom poskytované bezplatne. Na Slovensku existuje niekoľko desiatok vysokých škôl a univerzít. V roku 2006 absolvovalo vysokoškolské štúdium na Slovensku 34 535 absolventov.[42] Ani jedna zo slovenských univerzít sa nedostala medzi 500 najlepších univerzít na svete.[43][44] Medzi najkvalitnejšie univerzity a vysoké školy v rámci východoeurópskeho regiónu (podľa hodnotenia vedeckého publikovania na internete) na Slovensku patria Univerzita Komenského, Technická univerzita v Košiciach, Slovenská technická univerzita v Bratislave, Poľnohospodárska univerzita v Nitre a Univerzita Pavla Jozefa Šafárika[45]. Veda a výskum[upraviť | upraviť zdroj] Veda a výskum sú na Slovensku spojené najmä so štátom financovanými vysokými školami, odbornými ústavmi a Slovenskou akadémiou vied. Súkromný sektor sa vo sfére vedy a výskumu zatiaľ prakticky nevyskytuje. Všeobecne kvalitnú úroveň, porovnateľnú so svetovou majú technické odbory a fyzika. Výdavky na vedu a výskum napriek snahám o zvýšenie na hranicu 3 % HDP do roku 2010 na Slovensku nestúpajú a už niekoľko rokov sa pohybujú okolo 0,5 % HDP, pričom podiel mierne klesá a v roku 2008 bol 0,47 %.[46] (pri tom ešte v roku 1989 dávalo 3,9 % HDP, čo bolo na svetovej úrovni).[47][48] Ozbrojené sily[upraviť | upraviť zdroj] Ozbrojené sily Slovenskej republiky (do roku 2002 Armáda Slovenskej republiky) predstavujú ozbrojenú moc krajiny. Slúžia predovšetkým na ochranu bezpečnosti štátu, slobody a zvrchovanosti. Ich nezanedbateľným významom je pomoc pri odstraňovaní následkov živelných pohrôm alebo iných iných mimoriadnych udalostí. Od januára 2006, keď došlo k zrušeniu povinnej vojenskej služby pre obdobie mieru, sú slovenské ozbrojené sily plne profesionálnou armádou[49]. Vek pre dobrovoľný vstup do armády je pre mužov od 18 do 30 rokov. V armáde smú slúžiť aj ženy. Organizačne sa Ozbrojené sily SR delia na Pozemné a Vzdušné sily. Na ozbrojené sily Slovensko dáva ročne dlhodobo menej ako 2 % HDP (v roku 2011 asi 1,1 %, teda približne 655,79 miliónov eur[50]). V roku 2015 mali ozbrojené sily k dispozícii 15 996 príslušníkov ozbrojených síl a 3 967 civilných zamestnancov. Slovensko je od 29. marca 2004 členom NATO. Médiá[upraviť | upraviť zdroj] K 1. januáru 2011 vznikla Rozhlas a televízia Slovenska, verejnoprávna, národná, nezávislá, informačná, kultúrna a vzdelávacia inštitúcia. Má dve organizačné zložky: Slovenský rozhlas a Slovenskú televíziu, ktoré pred vznikom RTVS fungovali samostatne[51]. Štatutárnym zástupcom RTVS je generálny riaditeľ Václav Mika. Rozhlas[upraviť | upraviť zdroj] Najpočúvanejšie rádiá na Slovensku sú (3. + 4. kvartál 2010): Rádio Expres (19,95 %), Rádio Slovensko (SRo 1, 16,86 %), Fun Rádio (13,83 %), Jemné Melódie (7,23 %), Rádio Europa 2 (6,30 %), Rádio Regina (SRo 4, 6,12 %), Rádio Viva (3,85 %), Rádio Lumen (2,91 %), Rádio FM (SRo 3, 1,99 %) a Rádio Hey! (1,61 %)[52]. Verejnoprávny Slovenský rozhlas vysiela už viac ako 85 rokov a má 9 okruhov. Terestriálne vysielajú: Rádio Slovensko, Rádio Regina, Rádio Devín, Rádio FM, Rádio Patria a Radio Slovakia International. Digitálne cez internet vysiela: Rádio Klasika, Rádio Litera a Rádio Junior. Sídlo Slovenského rozhlasu je v Bratislave. Televízia[upraviť | upraviť zdroj] Od zániku Česko-slovenskej televízie vysiela na Slovensku verejnoprávna – Slovenská televízia, ktorá má dva kanály (Jednotka a Dvojka, vysielanie Trojky bolo v lete 2011 pozastavené). V roku 2011 oslávila Jednotka (do roku 2004 STV 1) svoje 55. výročie. Dvojka (do roku 2004 STV 2) vysiela prevažne slovenské dokumenty, šport, slovenské a nekomerčné zahraničné filmy. Roku 1996 začala vysielať aj komerčná TV Markíza, ktorá je dlhodobo najsledovanejšou televíziou. Jej riaditeľom je Matthias Settele. Televízia spustila druhý, pre ženy určený kanál TV Doma, tretí, pre mužov, s názvom TV Dajto, aj štvrtý kanál TV Foor, ktorý zanikol v roku 2014. Z televízie Global vznikla v roku 2002 TV JOJ, ktorá spustila vysielanie druhého okruhu JOJ Plus a v roku 2013 ďalšie dva programy TV WAU a TV SENZI. Riaditeľom je František Borovský. Televízia TA3 vysiela spravodajstvo z domova i zahraničia. Okrem týchto desať televízií s terestriálnym vysielaním sú na Slovensku aj monotematická TVA (obchodné správy), Nautik TV (pôvodne podmorský svet, v súčasnosti predovšetkým interaktívne relácie), Music Box (hudobná stanica), Ring TV (v noci vysiela na kanáli TA3 interaktívne relácie) ako aj ďalšie miestne a lokálne televízie. Poradie televízií podľa sledovanosti (3. + 4. kvartál 2010): TV Markíza (57,33 %), TV JOJ (36,80 %), Jednotka (21,17 %), TA3 (4,88 %) a iné[53]. V marci 2011 sa na Slovensku začal prechod z analógového televízneho vysielania na digitálne[54]. Tlač[upraviť | upraviť zdroj] Najčítanejšie periodiká na Slovensku sú (3. + 4. kvartál 2010)[55]: - Denníky – Nový Čas (22,30 %), SME (7,49 %), Plus JEDEN DEŇ (7,03 %), Pravda (6,77 %), Šport (3,94 %), Korzár (3,61 %), Hospodárske noviny (3,39 %), Új Szó (2,28 %) a Avízo (1,24 %) a iné. - Týždenníky – Plus 7 dní (12,27 %), Život (9,60 %), Nový Čas pre ženy (8,43 %), Báječná žena (7,71 %), Eurotelevízia (6,12 %), Slovenka (4,15 %) a iné. - Mesačníky – Zdravie (9,23 %), Eva (9,07 %), EMMA (8,33 %), Záhradkár (7,40 %), Auto motor a šport (5,04 %), Auto magazín (4,17 %), Pekné bývanie (4,16 %) a iné. Šport[upraviť | upraviť zdroj] Vzhľadom na to, že Slovensko sa nachádza v miernom podnebnom pásme, je možné vykonávať športy s letným aj zimným zameraním. Medzi populárne športy na Slovensku patria: - futbal, ľadový hokej, tenis, atletika, hádzaná, basketbal, volejbal, vodný slalom, cyklistika, hokejbal, florbal, lyžovanie, biatlon a ďalšie. Strediskom biatlonu je malá obec Osrblie, kde sa konali v roku 1997 Majstrovstvá sveta v biatlone. Majstrovstvá vo vodnom slalome sa usporadúvajú na divokej vode v Čunove. V lyžiarskom areáli Štrbského plesa sa nachádzajú dva skokanské mostíky, na ktorých sa konali Majstrovstvá sveta v skokoch na lyžiach (1935, 1970) a viaceré svetové poháre. Slovenská národná futbalová reprezentácia nepatrila k absolútnej svetovej, či európskej špičke, futbal je na Slovensku populárny. Slovenský futbalový zväz riadi slovenský futbal a pod jeho záštitou sa organizujú oficiálne futbalové súťaže na Slovensku ako Fortuna liga, I. liga a ďalšie. Slovenský tím sa v roku 2010 dostal do osemfinále na MS vo futbale v Juhoafrickej republike, a to prvýkrát v ére samostatnosti. Na Majstrovstvá Európy vo futbale sa prvý raz kvalifikoval na rok 2016. Medzi najznámejšie slovenské futbalové tímy patria ŠK Slovan Bratislava, AS Trenčín, MŠK Žilina a FC Spartak Trnava. Slovenská národná reprezentácia v ľadovom hokeji má za sebou viacero úspechov (napr. zlatá medaila v roku 2002, strieborná medaila na majstrovstvách sveta v roku 2000 a 2012, či bronz v roku 2003). Slovenský zväz ľadového hokeja je hlavný riadiaci orgán slovenského ľadového hokeja. Slovensko má viacero oficiálnych mužských hokejových súťaží, napr. Slovnaft Extraligu, 1. hokejovú ligu, zastúpený je aj ženský hokej v 1. lige žien a juniorský a dorastenecký hokej v príslušných ligách. V roku 2011 sa v Bratislave a v Košiciach uskutočnili Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2011. Majstrovstvá Európy v ľadovom hokeji 1925 sa uskutočnili na prírodných klziskách vo Vysokých Tatrách. Slovensko má dobré výsledky v tenise, v roku 2002 Slovensko vyhralo Pohár federácie. Dnes máme jedného hráča a štyri hráčky v TOP 100 svetového rebríčka. Centrom slovenského tenisu je Národné tenisové cenrum v Bratislave. Významné úspechy dosahujú aj slovenskí vodní športovci, hlavne kanoisti a vodní slalomári, ktorí získali aj prvé olympijské medaily v novodobých Slovenských dejinách (Martikán v roku 1996 v Atlante[56]). V posledných rokoch získava veľkú mediálnu popularitu cestná cyklistika najmä vďaka úspechom Petra Sagana. Gastronómia[upraviť | upraviť zdroj] Slovenská kuchyňa je relatívne ťažká a regionálne rôznorodá. Vidiecke obyvateľstvo sa muselo stravovať v súlade s ťažkou fyzickou prácou, aby mohlo prežiť. Impulzy dávala a dostávala od okolitých kuchýň, najmä českou, poľskou, rakúskou a maďarskou. Pre severné oblasti Slovenska sú typické jedlá pastierskeho pôvodu ako bryndzové halušky a zemiakové placky na rozdiel od juhu Slovenska, kde sú zastúpené jedlá spoločné s maďarskou a rakúskou kuchyňou, ako napríklad guláš, lečo, plnená paprika, viedenský rezeň. Medzi slovenské výrobky patria[57]: - syrové výrobky ako parenica, ovčí syr (ovčí hrudkový syr – salašnícky, ovčí salašnícky údený syr), syrové korbáčiky (oravský a zázrivský korbáčik“), oštiepok, bryndza, tekovský salámový syr - mäsové výrobky ako spišské párky, špekačky, liptovská saláma, lovecká saláma - pekárske výrobky ako skalický trdelník, bratislavský rožok Galéria[upraviť | upraviť zdroj] Krajské mestá Poznámky[upraviť | upraviť zdroj] - ↑ Zákon stanovuje, že „Orgány a právnické osoby podľa odseku 1 sú povinné prijať listinu v jazyku spĺňajúcom požiadavku základnej zrozumiteľnosti z hľadiska štátneho jazyka, ak ide o listinu vydanú alebo overenú príslušnými orgánmi Českej republiky“.[2] Takže v úradnom styku je prípustná aj čeština. Referencie[upraviť | upraviť zdroj] - ↑ Mestská štatistika [online]. Vysoké Tatry : Portál Tatry Portál, [cit. 2010-03-03]. Dostupné online. - ↑ Zákon o štátnom jazyku SR – úplné znenie účinné od 1. marca 2011 - ↑ Čl. 6 Ústavy Slovenskej republiky [online]. Bratislava : Kancelária Národnej rady Slovenskej republiky, organizačný odbor, [cit. 2010-03-03]. Dostupné online. - ↑ Zákon Národnej rady Slovenskej republiky o štátnom jazyku Slovenskej republiky [online]. Bratislava : [cit. 2010-03-03]. Dostupné online. - ↑ Zákon č. 184/1999 Z.z. z 10. júla 1999 o používaní jazykov národnostných menšín [online]. [Cit. 2010-03-03]. Dostupné online. - ↑ PIŠKO, Michal. Slovensko má 5 397 036 obyvateľov [online]. www.sme.sk, 29.02.2012, [cit. 2012-02-29]. Dostupné online. - ↑ Počet obyvateľov SR [online]. Štatistický úrad Slovenskej republiky, 2012, [cit. 2012-02-29]. Dostupné online. - ↑ a b Štatistické údaje o štátnych hraniciach [online]. SVS MV SR, marec 2009. Dostupné online. - ↑ KOVÁČ, D., a kol.: Kronika Slovenska 1. Bratislava: Vydala Fortuna Print pre Adox, 1998, s. 76. - ↑ [1] UHLÁR, V.: O pôvode názvov Slovák, Slovensko a slovenčina - ↑ Územné a správne usporiadanie Slovenskej republiky [online]. Ministerstvo vnútra SR, 2013-01-11, [cit. 2016-01-09]. Dostupné online. - ↑ Nariadenie vlády SR č. 455/2010 Z. z. SR z 1. decembra 2010 o zrušení Vojenského obvodu Javorina [online]. Ministerstvo spravodlivosti SR, 2010-12-01, [cit. 2016-01-09]. Dostupné online. - ↑ Uznesenie NR SR č. 395/2015 Z. z. SR, z 24. novembra 2015 k návrhu na vyhlásenie obce Gabčíkovo za mesto [online]. Ministerstvo spravodlivosti SR, 2015-12-18, [cit. 2016-01-09]. Dostupné online. - ↑ Uznesenie NR SR č. 396/2015 Z. z. SR, z 24. novembra 2015 k návrhu na vyhlásenie obce Turany za mesto [online]. Ministerstvo spravodlivosti SR, 2015-12-18, [cit. 2016-01-09]. Dostupné online. - ↑ a b Všeobecné charakteristiky za rok 2009 [online]. Štatistický úrad SR. Dostupné online. - ↑ . Obec Podhájska - Geotermálny prameň [online]. obecpodhajska.sk, [cit. 2010-01-25]. Dostupné online. - ↑ Kováč, M., Plašianka, D., 2003: Geologická stavba oblasti na styku Alpsko-karpatsko-panónskej sústavy a priľahlých svahov Českého masívu. Univerzita Komenského, Bratislava, 88 s. - ↑ Baláž, P., Kúšik, D., 2010: Nerastné suroviny Slovenskej republiky, stav k roku 2009. Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, Bratislava, 158 s. Dostupné online - ↑ ČTK. Pri Hodruši našli nové ložisko zlata, s ťažbou sa má začať budúci rok [online]. spravy.pravda.sk, 29.10.2009, [cit. 2013-12-23]. Dostupné online. - ↑ Prírodné bohatstvo Slovenska [online]. TASR, 2008, [cit. 2011-05-27]. Dostupné online. - ↑ Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR [online]. SAŽP, 2007. Dostupné online. - ↑ Výnos č. 3/2004-5.1 zo 14. júla 2004 [online]. Ministerstva životného prostredia SR. Dostupné online. - ↑ Lokality Natura 2000 [online]. Štátna ochrana prírody SR. Dostupné online. - ↑ a b c d e f g h i Štatistický úrad SR - ↑ a b c d e f g h i BENŽA, Mojmír a kol. Národnostný atlas Slovenska. Prešov: Dajama, 2015. 55 s. ISBN 978-80-8136-053-4. - ↑ a b http://www.foruminst.sk Fórum inštitút pre výskum menšín - ↑ http://www.portal.statistics.sk - ↑ ŠPROCHA, Branislav a kol. Demografický profil náboženského vyznania obyvateľstva Slovenska za posledných 100 rokov IN Populačné štúdie Slovenska 3. Muzeológia a kultúrne dedičstvo, o.z.: Bratislava, 2014. ISBN 978-80-971715-0-6. - ↑ Moslimovia na Slovensku by chceli mať mešitu [online]. TASR, 2010, rev. 2012-07-12. Dostupné online. - ↑ SITA. Vyrobili sme takmer milión áut, na obyvateľa najviac na svete [online]. sme.sk, 15.01.2014, [cit. 2014-01-16]. Dostupné online. - ↑ HOBBS, Joseph J.. World Regional Geography. Belmont : Cengage Learning, 2009. ISBN 0-495-38950-1. S. 145. - ↑ Kolektív autorov, Ottova praktická encyklopédia Slovensko. Ottovo nakladatelství, Praha, 2008, s. 401 – 404 - ↑ a b NÉMETHOVÁ, J. Poľnohospodárstvo Slovenska [online]. dam.fpv.ukf.sk, [cit. 2010-08-20]. Dostupné online. - ↑ Štatistický úrad SR. Súpis hospodárskych zvierat k 31.12.2009 [online]. portal.statistics.sk, Marec 2010, [cit. 2010-08-20]. Dostupné online. - ↑ Štruktúra pôdneho fondu [online]. Pôdny portál, 2012, [cit. 2013-11-29]. Dostupné online. - ↑ ČTK; KA. Turistov na Slovensku pribúda [online]. aktualne.centrum.sk, 30.06.2007, [cit. 2011-10-09]. Dostupné online. - ↑ a b The World Factbook [online]. Central Intelligence Agency. Dostupné online. (po anglicky) - ↑ http://www.bts.aero/o-spolocnosti/profil-spolocnosti/statisticke-udaje/ - ↑ Zmluva o prevádzkovaní dráh na rok 2007 [online]. . Dostupné online. - ↑ Koncepcia rozvoja vodnej dopravy SR [online]. MDPT. Dostupné online. - ↑ a b SZÉPLAKY, D.; LUKÁČ, L.. Súčasnosť a budúcnosť tranzitnej prepravy zemného plynu na území Slovenska [online]. tzbportal.sk, 03.02.2011, [cit. 2014-09-23]. Dostupné online. - ↑ Řádek, M. a kolektív, 2007: Vysoké školstvo na Slovensku. Realita, problém, možné riešenia. EPPP, 38 s. - ↑ Academic Ranking of World Universities - 2008 - Top 500 World Universities [online]. arwu.org, [cit. 2009-10-18]. Dostupné online. - ↑ Šiškovič, M., Játi, M., 2015, Čo skutočne merajú medzinárodné rebríčky vysokých škôl. Komentár 01/2015, 17 s. - ↑ Top Eastern Europe Universities [online]. webometrics.info, [cit. 2009-07-13]. Dostupné online. - ↑ Výdavky na výskum a vývoj [online]. Štatistický úrad Slovenskej republiky, [cit. 2009-10-15]. Dostupné online. - ↑ BALÁŽ, Vladimír. Slovenská ekonomika je malá, otvorená a hlúpa [online]. sme.sk, 16. 9. 2009 22:00, [cit. 2009-09-16]. Dostupné online. - ↑ Slovensko: každý rok menší podiel HDP na vedu a výskum [online]. euractiv.sk, 11.03.2008, [cit. 2009-09-16]. Dostupné online. - ↑ História povinnej vojenskej služby. Obrana, 8, 2005 s. 6 – 9 [Dostupné online http://www.mod.gov.sk/data/files/373.pdf] - ↑ Štátny rozpočet, Výdavky podľa funkčnej klasifikácie - Obrana [online]. Ministerstvo financií SR, rev. 2013-09-09, [cit. 2013-09-20]. Dostupné online. - ↑ Zákon č. 532/2010 Z. z. o Rozhlase a televízii Slovenska a o zmene a doplnení niektorých zákonov [online]. [Cit. 2011-06-03]. Dostupné online. - ↑ Počúvanosť rádií na Slovensku 2010 [online]. strategie.hnonline.sk, [cit. 2011-06-03]. Dostupné online. - ↑ Sledovanosť televízií 2010 (MML - TGI) [online]. strategie.hnonline.sk, [cit. 2011-06-03]. Dostupné online. - ↑ Predpokladaný harmonogram vypínania základných analógových televíznych vysielačov a zapínania vysielačov DVB T v roku 2011 [online]. MDVRR SR, [cit. 2011-06-03]. Dostupné online. - ↑ Čítanosť tlače (MML + OMV) [online]. strategie.hnonline.sk, [cit. 2011-06-03]. Dostupné online. - ↑ sita, tasr. Vodný slalom: Martikán vybojoval zlato [online]. sport.sme.sk, 12.08.2008, [cit. 2016-06-29]. Dostupné online. - ↑ Zoznam výrobkov v Slovenskej republike ako chránené označenie pôvodu a chránené zemepisné označenie PDF Iné projekty[upraviť | upraviť zdroj] - Wikicitáty ponúkajú citáty od alebo o Slovensku - Commons ponúka multimediálne súbory na tému Slovensko - Wikislovník ponúka heslo slovníka Slovensko - Slovensko cestovný sprievodca z Wikivoyage Externé odkazy[upraviť | upraviť zdroj] - Slovakia.travel – Oficiálny portál cestovného ruchu Slovenskej republiky - Slovensko.com – aktuálne správy, turistické informácie a diskusné fórum o Slovensku - Slovenská agentúra pre cestovný ruch - Úrad vlády SR - Prezident SR - Malebné Slovensko. Historické a staviteľské pamiatky, ukážky rázovitých krojov, stavieb, umenia a života ľudu slovenského a prírodnej krásy - dielo dostupné v elektronickej podobe - Albánsko - Andorra - Arménsko1 - Azerbajdžan2 - Belgicko - Bielorusko - Bosna a Hercegovina - Bulharsko - Cyprus1 - Česko - Čierna Hora - Dánsko - Estónsko - Fínsko - Francúzsko - Grécko - Gruzínsko2 - Holandsko - Chorvátsko - Island - Írsko - Kazachstan2 - Lichtenštajnsko - Litva - Lotyšsko - Luxembursko - Macedónsko - Maďarsko - Malta - Moldavsko - Monako - Nemecko - Nórsko - Poľsko - Portugalsko - Rakúsko - Rumunsko - Rusko2 - San Maríno - Slovensko - Slovinsko - Španielsko - Spojené kráľovstvo - Srbsko - Švajčiarsko - Švédsko - Taliansko - Turecko2 - Ukrajina - Vatikán do 8300 pred Kr. paleolit: najstarší paleolit – starý paleolit – stredný paleolit – mladý paleolit – neskorý paleolit 8300 pred Kr. – 5700 pred Kr. mezolit 5700 pred Kr. – 4400 pred Kr. neolit 4400 pred Kr. – 2300 pred Kr. eneolit 2300 pred Kr. – 750 pred Kr. bronzová doba: stará bronzová doba – stredná bronzová doba – mladá a neskorá bronzová doba 750 pred Kr. – 450 pred Kr. halštatská doba (stará železná doba) 450 pred Kr. – 6 laténska doba (mladá železná doba) 6 – 375 rímska doba 375 – 500 sťahovanie národov 500 – 675 včasnoslovanské obdobie | 623 – 658 Samova ríša 675 – 791 Avarský kaganát 791 – 1108 Nitrianske kniežatstvo | 833 – 907 Veľká Morava 10. stor. – 1918 Uhorsko | 1526 – 1918 Habsburská monarchia | 1867 – 1918 Rakúsko-Uhorsko 1918 – 1992 Česko-Slovensko | 1939 – 1945 Prvá slovenská republika od 1993 Druhá Slovenská republika Ďalšie články: Politický vývoj Slovenska od roku 1989 | Politický vývoj Česko-Slovenska od roku 1989 Eurozóna: Belgicko · Cyprus · Estónsko · Fínsko · Francúzsko · Grécko · Holandsko · Írsko · Litva · Lotyšsko · Luxembursko · Malta · Nemecko · Portugalsko · Rakúsko · Slovensko · Slovinsko · Španielsko · Taliansko francúzske územia: Francúzska Guyana · Guadeloupe · Martinik · Réunion · Mayotte · Svätý Martin · portugalské územia: Azory · Madeira · španielske územia: Kanárske ostrovy · Ceuta · Melilla Štáty mimo eurozóny používajúce euro so súhlasom EÚ: Monako · San Maríno · Vatikán · AndorraÚzemia mimo eurozóny používajúce euro bez súhlasu EÚ: Čierna Hora · Kosovo EÚ: Belgicko · Česko · Dánsko · Estónsko · Fínsko · Francúzsko · Grécko · Holandsko · Litva · Lotyšsko · Luxembursko · Malta · Maďarsko · Nemecko · Poľsko · Portugalsko · Rakúsko · Slovensko · Slovinsko · Španielsko · Švédsko · Taliansko Mimo EÚ: Island · Nórsko · ŠvajčiarskoOsobitné postavenie: Andorra · Lichtenštajnsko · Monako · San Maríno · Vatikán - Albánsko - Angola - Antigua a Barbuda - Argentína - Arménsko - Austrália - Bahrajn - Bangladéš - Barbados - Belize - Benin - Bolívia - Botswana - Brazília - Brunej - Burkina - Burundi - Čad - Čile - Čína - Dominika - Dominikánska republika - Džibutsko - Egypt - Ekvádor - Európska únia1 - Fidži - Filipíny - Gabon - Gambia - Ghana - Grenada - Gruzínsko - Guatemala - Guinea-Bissau - Guinea - Guyana - Haiti - Honduras - Hongkong - India - Indonézia - Island - Izrael - Jamajka - Japonsko - Jordánsko - Južná Afrika - Kapverdy - Kambodža - Kamerun - Kanada - Katar - Keňa - Kirgizsko - Kolumbia - Kongo - Konžská demokratická republika - Kórejská republika - Kostarika - Kuba - Kuvajt - Lesotho - Lichtenštajnsko - Macao - Macedónsko - Madagaskar - Malajzia - Malawi - Maldivy - Mali - Maroko - Maurícius - Mauritánia - Mexiko - Mjanmarsko - Moldavsko - Mongolsko - Mozambik - Namíbia - Nepál - Niger - Nigéria - Nikaragua - Nórsko - Nový Zéland - Omán - Pakistan - Panama - Papua-Nová Guinea - Paraguaj - Peru - Pobrežie Slonoviny - Rusko - Rwanda - Salvádor - Saudská Arábia - Senegal - Sierra Leone - Singapur - Spojené arabské emiráty - Spojené štáty - Srí Lanka - Stredoafrická republika - Surinam - Svätá Lucia - Svätý Krištof a Nevis - Svätý Vincent a Grenadíny - Svazijsko - Šalamúnove ostrovy - Švajčiarsko - Taiwan - Tanzánia - Thajsko - Togo - Tonga - Trinidad a Tobago - Tunisko - Turecko - Uganda - Ukrajina - Uruguaj - Venezuela - Vietnam - Zambia - Zimbabwe - ^1 Všetkých 28 štátov Európskej únie je členom WTO: Belgicko - Bulharsko - Cyprus - Česko - Dánsko - Estónsko - Fínsko - Francúzsko - Grécko - Holandsko - Chorvátsko - Írsko - Taliansko - Lotyšsko - Litva - Luxembursko - Maďarsko - Malta - Nemecko - Poľsko - Portugalsko - Rakúsko - Rumunsko - Slovensko - Slovinsko - Spojené kráľovstvo - Španielsko - Švédsko - Austrália - Belgicko - Česko - Čile - Dánsko - Estónsko - Fínsko - Francúzsko - Grécko - Holandsko - Island - Izrael - Írsko - Japonsko - Kanada - Kórejská republika - Lotyšsko - Luxembursko - Maďarsko - Mexiko - Nemecko - Nový Zéland - Nórsko - Poľsko - Portugalsko - Rakúsko - Slovensko - Slovinsko - Španielsko - Švajčiarsko - Švédsko - Taliansko - Turecko - Spojené kráľovstvo - Spojené štáty - Albánsko - Andorra - Arménsko - Rakúsko - Azerbajdžan - Bielorusko - Belgicko - Bosna a Hercegovina - Bulharsko - Kanada - Chorvátsko - Cyprus - Česko - Dánsko - Estónsko - Fínsko - Francúzsko - Gruzínsko - Nemecko - Grécko - Svätá stolica - Maďarsko - Island - Írsko - Taliansko - Kazachstan - Kirgizsko - Lotyšsko - Lichtenštajnsko - Litva - Luxembursko - Macedónsko - Malta - Moldavsko - Monako - Čierna Hora - Holandsko - Nórsko - Poľsko - Portugalsko - Rumunsko - Rusko - San Maríno - Srbsko - Slovensko - Slovinsko - Španielsko - Švédsko - Švajčiarsko - Tadžikistan - Turecko - Turkménsko - Ukrajina - Spojené kráľovstvo - Spojené štáty - Uzbekistan


2000 luky35914 píše:Ja som za WIPE pretože je tu fakt veľa rezidencií na ktorých sa už dlho nehrá a ty čo tu plačú že sa im zrušia mestá ako nehovorím stálo ich to čas aj suroviny, ale načo vám to je pozerať sa na to? O tom nieje táto hra a prepáčte mi niektoré tie mestá nestoja ani zato miesto ktoré zaberajú, podľa mňa by sa to malo volať mesto len vtedy ak by sa dohodlo viac hráčov a postavili si domy vedľa seba vtedy by som to nazval mestom. Načo to je dobré aj tak tam nikto normálny nebude bývať pretože si chce každý postaviť vlastný dom aspoň to je môj názor... mmarek píše:Čo keby ste urobili elytru ako samostatný balík za cca 300 kreditov? Veľa hráčov si kupuje balík END hlavne kvôli elytre. Lietanie hráčov tak skoro neomrzí, takže by ich to na serveri udržalo dlhšie. Dotácie pre mestá by bolo dobré dávať nie pri ukončení stavby, ale napríklad v polke, keď už bude jasné že hráč dodaný materiál "nespreneverí" a "nebude tunelovať Public" Som za rozšírenie mapy - vzniklo by nové miesto, mohli by sa vygenerovať "Woodland mansiony" (ak o ne niekto bude javiť záujem) a prípadne by bolo miesto na nové trhliny.luky35914 píše:Ja som za WIPE pretože je tu fakt veľa rezidencií na ktorých sa už dlho nehrá a ty čo tu plačú že sa im zrušia mestá ako nehovorím stálo ich to čas aj suroviny, ale načo vám to je pozerať sa na to? O tom nieje táto hra a prepáčte mi niektoré tie mestá nestoja ani zato miesto ktoré zaberajú, podľa mňa by sa to malo volať mesto len vtedy ak by sa dohodlo viac hráčov a postavili si domy vedľa seba vtedy by som to nazval mestom. Načo to je dobré aj tak tam nikto normálny nebude bývať pretože si chce každý postaviť vlastný dom aspoň to je môj názor... Ty si nikdy nestaval mesto a asi ani žiadnu stavbu dlhšie ako týždeň, takže ďakujem, ale za nás sa nemusíš vyjadrovať. A stále som proti wipeu a stále budem. (Nehnevajte sa, ale mapa trvajúca menej ako 8 mesiacov ?!) MCprdik píše: Určitě jsem pro wipe celé mapy, vím, že lidé jsou ted proti, já bych taky byl, ale zase všichni začnou od znova a bude co dělat. Co budou dělat lidi, kteří mají ted postavená města, když už je mají většinou všichni na poslední urovni ? MCprdik píše:Dále bych nějak upravil města, třeba to aby se platily nějaké "menší daně" vím, že to bude složité, ale nějak toprostě zakomponovat i do té ekonomiky at je to zabavnější a at to trošku zaměstatná hráče se starat. mmarek píše:Všetci na poslednej úrovni? Toto sa nedá brať ani obrazne, väčšina miest je ešte na úrovni Osada - vesnice. Uživatelé prohlížející si toto fórum: Žádní registrovaní uživatelé a 1 host


source: fineweb

text: Ako môžem poslať vzorky vírusov alebo potenciálnych falošných poplachov do laboratórií ESET-u?KB Solution ID: SOLN141|Last Revised: August 25, 2010 Veľmi nás zaujíma každá vzorka vírusu alebo potenciálneho falošného poplachu, aby sme mohli stále lepšie chrániť našich zákazníkov. Preto Vás prosíme posielať nám podozrivé súbory na analýzu a pre jednoduchosť uvádzame nasledovný krátky postup: - Archivujte súbor(y) ľubovoľným archivovacím programom, napr. ZIP alebo RAR, a archív zaheslujte heslom „infected“. - Prosím uveďte heslo archívu aj vo Vašom e-maili, priložte archív a zašlite e-mail na technickú podporu ESET. Na tento účel Vám odporúčame použiť kontaktný formulár technickej podpory, ktorý nájdete na stránkach ESET, alebo kliknutím na tento odkaz: http://www.eset.sk/podpora/formular. - Prosím uveďte tiež v predmete správy, či sa jedná o vzorky vírusov, alebo falošných poplachov. Tiež prosím uveďte prípadové číslo starostlivosti o zákazníka, ak je to pre Váš prípad relevantné. - V texte e-mailu je veľmi dôležité uviesť: - Hocijakú okolnosť nálezu vzorky. - Prečo si myslíte, že sa jedná o vírus alebo falošný poplach. - Ak máte vedomosť o inom produkte/spoločnosti ktorá vie prípad detekovať. - Ak posielate potenciálny falošný poplach, prosím uveďte čo najviac informácií o zdroji softvéru, názve tvorcu/spoločnosti/produktu, verzii produktu a internetovej adrese z ktorej bola aplikácia stiahnutá. Ak sa rozhodnete uskutočniť tieto kroky, veľmi tým pomôžete našim laboratóriám pri identifikácii a spracovávaní vzoriek. Ak sa Vaša záležitosť nevyrieši v priebehu dvoch dní a vec je urgentná, prosím pošlite správu s nasledovnými údajmi: - Predmet Vašej správy poslanej na centrum technickej podpory ESET, odkaz: http://www.eset.sk/podpora/formular. - Dátum a čas Vašej správy. - E-mailovú adresu Z ktorej ste poslali vzorky ako aj adresu KAM ste ich poslali. Ďakujeme Vám, že pomáte firme ESET lepšie chrániť svojich zákazníkov!


Prenájom : 2-izbový byt s balkónom v novostavbe Bulvar Residence | Zoznam realít Ponúkame na prenájom dvojizbový byt v rezidencii Eurohomstar na Bôriku v Žiline. Byt o výmere 72,19m2 pozostáva z priestrannej... Druh: 2-izbový byt Úžitková plocha: 64 m2 Ulica: Tajovského Lokalita: Žilina


text: Toto je príklad stránky. Je odlišná od článku blogu, pretože ostane na jednom mieste a objaví sa v navigácii vašej stránky (vo väčšine tém). Väčšina ľudí začína stránkou O mne, ktorá ich predstavuje potenciálnym návštevníkom webu. Môže na nej byť niečo ako: Ahoj! Cez deň som poslíček na bicykli, v noci nádejný herec a toto je môj blog. Bývam v Los Angeles, mám skvelého psa menom Jack a mám rád Piña Coladu. ...alebo niečo ako toto: Spoločnosť XYZ Doohickey bola založená v roku 1971 a odvtedy poskytuje verejnosti kvalitné “veľké nič”. Nachádza sa v Gotham City, XYZ zamestnáva viac ako 2000 ľudí a robí všetky druhy úžasných vecí pre obec Gotham. Ako nový používateľ WordPressu by ste mali prejsť do administrácie, odstrániť túto stranu a vytvoriť pre váš web nové strany. Bavte sa!


text: Paul Gauguin |Paul Gauguin| francúzsky maliar |Narodenie||7. jún 1848 Paríž, Francúzsko |Úmrtie||8. máj 1903 (54 rokov) Atuona, Markézy Francúzska Polynézia Pozri aj Biografický portál Eugène Henri Paul Gauguin (* 7. jún 1848, Paríž, Francúzsko - † 8. máj 1903, Markézske ostrovy, Francúzska Polynézia) bol francúzskym maliarom, jedným z hlavných predstaviteľov postimpresionizmu. Zaraďuje sa aj medzi popredných drevorytcov a zástancov drevorytectva a drevorezby ako plnohodnotných umeleckých foriem. [1] Život[upraviť | upraviť zdroj] Paul Gauguin sa narodil v Paríži francúzskemu novinárovi Clovisovi Gauguinovi a polovičnej peruánke Aline Maria Chazal, dcére socialistického predáka Flora Tristana. Na základe politického ovzdušia tej doby sa v roku 1851 rodina presťahovala z Paríža do Peru. Clovis zomrel počas cesty a zanechal trojročného Paula, jeho sestru a matku, ktorí sa museli postarať sa o seba sami. Štyri roky žili v Lime (Peru) s Paulovým strýkom a jeho rodinou. Spomienky na Peru mali zrejme neskôr vplyv na Gaiguinovo umenie. Vo veku sedem rokov sa Paul s rodinou vrátili do Francúzska. Presťahovali sa do Orléans, kde Paul žil so svojím starým otcom. Rýchlo sa naučil francúzsky a stal sa vynikajúcim študentom. Po dovŕšení sedemnástich rokov sa Gauguin upísal ako pomocník lodivoda v obchodnej flotile, aby tak splnil požiadavku na vykonanie vojenskej služby. O tri roky neskôr sa pripojil k námorníctvu, kde strávil dva roky. V roku 1871 sa Gauguin vrátil do Paríža, kde sa zamestnal ako maklér, čím si zabezpečil živobytie. V roku 1873 sa oženil s Dánkou Mette Sophie Gad. Počas nasledujúcich desiatich rokov splodili päť detí. Gauguin prejavoval záujem o umenie už od detstva. Vo voľnom čase začal maľovať. Neskôr často navštevoval galérie a kupoval diela začínajúcich maliarov. Spriatelil sa s Camillem Pissarrom, ktorý ho predstavil rôznym iným umelcom. Ako rozvíjal svoj talent, Gauguin si prenajal ateliér, a svoje maľby vystavoval na impresionistických výstavách v rokoch 1881 a 1882. Počas dvoch letných dovoleniek maľoval s Camillem Pissarrom a príležitostne aj s Paulom Cézannom. V 1884 sa Gauguin s rodinou presťahoval do Kodane, kde rozvíjal svoju obchodnú kariéru ako maklér. Hnaný túžbou venovať sa iba maľovaniu sa však v roku 1885 vrátil do Paríža, pričom svoju rodinu zanechal v Dánsku. Bez dostatočného zabezpečenia sa jeho žena (Mette Sophie Gadd) s ich piatimi deťmi uchýlila k svojej rodine. Dve deti zomreli ešte počas Gauguinovho života. Je známe, že Gaugin býval aj u vtedy ešte neznámeho zakladateľa secesného štýlu Alfonsa Muchu.[2] Podobne ako jeho priateľ Vincent Van Gogh, s ktorým v roku 1888 strávil deväť týždňov maľovaním v Arles, aj Paul Gauguin zápolil so záchvatmi depresie a neskôr (až v roku 1897) sa dokonca aj pokúsil o samovraždu. Sklamaný impresionizmom cítil, že tradičné európske maliarstvo sa stáva príliš napodobňujúcim a stráca symbolickú hĺbku. Naproti tomu v umení Afriky a Ázie vnímal plnosť mystickej symboliky a vitality. V tom čase bolo v Európe módnou záležitosťou predstavovať umenie cudzích kultúr - najmä japonskej. V roku 1889 ho skupina belgických umelcov Les XX pozvala, aby sa spolupodieľal na ich výstave. Pod vplyvom ľudového umenia a japonských tlačí, sa Gauguin vyvíjal smerom k cloisonizmu - štýlu, ktorý pomenoval kritik Edouard Dujardin podľa „priehradkovej“ techniky (cloisonné) smaltovania, ktorú používal Emile Bernard. Paul veľmi oceňoval Bernardovo umenie. Gauguin so zanietením skúmal štýl, ktorý vyjadroval podstatu objektov jeho umenia. Jeho obraz Žltý Kristus (1889) je často uvádzaný ako typické cloisonistické dielo - obraz sa zredukoval na čisté farebné plochy oddelené ťažkými čiernymi obrysmi. V takýchto dielach Gauguin nevenoval pozornosť klasickej perspektíve a smelo sa zbavil jemnejších odtieňov farieb, čo definovalo dva základné princípy postrenesančnej maľby. Jeho štýl sa neskôr vyvíjal smerom k syntetizmu, v ktorom neprevláda ani forma, ani farba, ale obe majú rovnakú váhu. V roku 1891 sa finančne strádajúci Gauguin frustrovaný nedostatkom uznania doma preplavil do trópov, aby sa vyhol európskej civilizácii a „všetkému, čo je umelé a konvenčné“. (Pred tým podnikol niekoľko pokusov o nájdenie tropického raja, kde by mohol „žiť z rýb a ovocia“ a maľovať vo svojím stále silnejúcim naivným štýlom. Krátkodobo žil na Martiniku a pracoval aj ako stavebný robotník na Panamskom prieplave, ale prepustili ho ani nie po dvoch týždňoch). Počas pobytu v dedine Mataiea na Tahiti namaľoval obraz Fatata te Miti (Pri mori), Ia Orana Maria (Ave Maria) a iné diela, v ktorých zobrazil tahitský život. V roku 1897 sa presídlil do Punaauia , kde vytvoril majstrovské dielo Opýtaj sa, odkiaľ prichádzame. Zvyšok života prežil na Markézskych ostrovoch. Francúzsko navštívil už iba raz, keď namaľoval v Pont-Aven. Jeho práce z tohto obdobia sú plné kvázi-náboženskej symboliky a dôrazom na „exotickosť“ obyvateľov Polynézie. V Polynézii sa zastával príslušníkov domorodých národov voči koloniálnym úradom a katolíckej cirkvi. Počas tohto obdobia napísal knihu Avant et après (Pred a po) - zbierku drobných postrehov o živote v Polynézii, spomienok a komentárov k literatúre a maľovaniu. V roku 1903 ho kvôli problémom s cirkvou aj vládou odsúdili na tri mesiace väzenia a vyrúbili mu pokutu. Skôr než nastúpil na do žalára, ako 54-ročný zomrel na syfilis. Jeho telo bolo oslabené alkoholom a samopašným životom. Pochovali ho na cintoríne (Cimetière Calvaire) ostrova Atuona Hiva 'Oa v súostroví Markézskych ostrovov. Dielo[upraviť | upraviť zdroj] Vlastný štýl našiel vďaka krátkemu pobytu na Martiniku, čo možno ilustrovať obrazom Žltý Kristus. Po návrate do Francúzska získal obdiv a uznanie. Jedným z jeho prívržencov bol aj Vincent van Gogh. Nejaký čas žil v Bretónsku, ale stále myslel na exotické kraje, a preto odcestoval na Tahiti. Na obrazoch z tohto obdobia (Tahiťanky a iné) sa snaží zobraziť Tahiti ako raj nepokazený civilizáciou. Medzi jeho vrcholné diela patria Už nikdy (1897) a Dievčatá s kvetmi mangovníka (1899). Odkaz[upraviť | upraviť zdroj] Čoskoro po Gauguinovej smrti sa jeho práce stali vyhľadávanými. Mnohé obrazy jeho neskorej tvorby získal ruský zberateľ Sergej Ščukin. Podstatná časť jeho zbierky je vystavená v Puškinovom múzeu a v Ermitáži. Gauguinove obrazy sú len zriedka ponúkané na predaj. V takých prípadoch ich cena môže dosiahnuť výšku aj 39,2 milióna amerických dolárov. Japonsky štylizované Gauguinovo múzeum oproti botanickej záhrade v Papeari na Tahiti obsahuje niektoré exponáty, dokumenty, fotografie, reprodukcie a originálne kresby a skice Gauguina a Tahiťanov. V roku 2003 na Atuona na Markézskych ostrovoch otvorili Kultúrne centrum Paula Gauguina. Galéria[upraviť | upraviť zdroj] Autoportréty[upraviť | upraviť zdroj] Referencie[upraviť | upraviť zdroj] Zdroj[upraviť | upraviť zdroj]


Pred 10 mesiacmi 06:18 BravoTube telocvičňa, šport, posilovna, najsexi, palce na nohach


source: CulturaX

text: ZERO WASTE (BEZODPADOVOSŤ) | Úspešné ženy Petra, dlhé roky ste pracovala v korporátnom prostredí. Teraz ste sa dali na dráhu podnikateľky a venujete sa problematike Zero waste. Aká bola Vaša cesta a prečo? Nebola som vždy taký environmentálny nadšenec. Bola som priemerná žena, ktorá sa síce snažila zdravo žiť, ale mojím jediným merítkom bolo zdravie mojej rodiny. Zdravím mojej planéty som sa nijak špeciálne nezaoberala. Áno, triedila som papier, plasty a sklo. A myslela som si, že to stačí. Jedného dňa som pri bezcieľnom vyhľadávaní natrafila na krátky dokumentárny film z dielne Story of Stuff, ktorý hovorí o súčasných problémoch konzumnej spoločnosti a jej environmentálnom dopade tak polopatisticky až ma trošku vydesil. Začala som si k tej téme hľadať viac detailov a vtedy som narazila na pojem Zero Waste. Nuž a po vzhliadnutí inšpiratívnej prednášky Bei Johnson (hlavnej propagátorky Zero Waste vo svete) už nebolo cesty späť. V tom čase som ešte denne dochádzala za prácou do Viedne a nemala som času nazvyš, no aj tak som sa vrhla do zmien v našej domácnosti, pretože mi to celé dávalo hlboký zmysel. Časom som o svojej ceste začala písať aj blog ZeroWasteSlovakia.sk a šíriť osvetu o tejto téme na Slovensku. A z písania sa postupne stalo aj prednášanie na školách, vo firmách a pre verejnosť. Takže posledné štyri roky sa už venujem zero waste projektom na plný úväzok. Čo vo Vašom ponímaní znamená bezodpadovosť ? Zero waste v preklade znamená nulový odpad alebo nulové plytvanie. Takže sa snažím minimalizovať obsah svojho smetného koša a zároveň čo najmenej plytvať prírodnými zdrojmi. Na výrobu všetkých tých vecí okolo nás totiž potrebujeme prírodné zdroje. Napríklad vodu, drevo, kovy či ropu. A tieto prírodné zdroje sú na našej planéte iba v obmedzenom množstve. Momentálne však (hlavne v západných krajinách) žijeme v obrovskej nadspotrebe. Keby každý človek na tomto svete chcel žiť v takom luxuse ako priemerný Slovák, tak by sme potrebovali 2.7 planéty zdrojov. Ale máme iba jednu. Petra, ako prečo práve bezodpadovosť?/Zero waste ? Chcela som žiť ekologickejšie a nepáčilo sa mi, že viac ako polovica komunálneho odpadu na Slovensku končí na skládke. Prvé, čo mi napadlo bolo začať viac a poctivejšie triediť odpad. Ale bohužiaľ zatiaľ nemáme dostatočné technológie, aby sme vedeli recyklovať všetky typy materiálov (ekologicky a ekonomicky únosne). Sklo, kovy a papier sa recyklujú v pravom slova zmysle a teda naozaj z nich vzniká opäť sklo, kovy a papier. Ale s plastom to už bohužiaľ nie je také ružové. Existuje veľmi veľa druhov plastov a my ich väčšinou nedokážeme dostatočne dobre vytriediť, aby vznikol čistý jednodruhový plast. To spôsobuje, že výsledný materiál je menej kvalitný, ako bol ten pôvodný. Navyše recyklácia síce odkloní odpad zo skládky a šetrí zdroje na výrobu nových vecí, ale zároveň je energeticky veľmi náročná a má dopad na životné prostredie. Mne z toho teda vychádza, že jediným udržateľným spôsobom je redukcia odpadu. Jednoducho zabránenie jeho vzniku. Ak nevznikne, tak ho netreba recyklovať, spaľovať či večne skladovať na skládke. Udržateľnosti a bezodpadovosť nie je iba moderné slovo, ale životný štýl, ktorý sa aj u nás pomaly udomácňuje. Dá sa Zero waste (bez odpadu) aplikovať jednoducho aj v domácnosti aj vo firme ? Zero waste sa dá aplikovať kdekoľvek a kedykoľvek. Stačí mať pri rozhodovaní na pamäti päť základných pravidiel zero waste života (viď obrázok). Už aj na Slovensku sa mnohé firmy snažia zapracovať princípy zero waste do svojho fungovania a mnohé idú ešte ďalej. Snažia sa transformovať na trvalo udržateľnú firmu. Je to však zdĺhavý a komplexný proces. Posvietiť si totiž treba na celé fungovanie firmy a zmeniť svoje zmýšľanie smerom od lineárnej ekonomiky k cirkulárnej ekonomike. Ide o zmenu nakladania s odpadmi, šetrenie energie a vody, prechod na obnoviteľné zdroje energie, zníženie spotreby naprieč celou firmou, zmena dizajnu výrobkov (aby boli ľahko opraviteľné, 100% recyklovateľné či vyrobené z recyklovaných materiálov), ale aj zmena vzťahov s dodávateľmi a odberateľmi. Ale väčšina firiem robí prvé kroky vo svojich administratívnych priestoroch. Často si k tomu zavolajú aj externého konzultanta, ako napríklad mňa. Urobím im kompletnú analýzu odpadu, procesov a nakladania s vodou a energiou. Na základe toho potom spoločne vypracujeme plán zmien. Ako na to, keď sme úplne na začiatku, aby sme sa motivovali a neodradili ? Dôležité je rozdeliť si veľký cieľ na malé čiastkové ciele. Choďte na to pekne krôčik po krôčiku. Ako prvé sa pozrite do svojho – čoho tam máte najviac? Čo z toho by ste vedeli ľahko zredukovať? Ak tam máte veľa bio odpadu, môžete začať na záhrade kompostovať. Ak tam máte veľa plastových sáčkov z nákupov, môžete si začať nosiť vlastnú látkovú tašku a sieťky na zeleninu a ovocie. Ak tam máte veľa kelímkov od jogurtov, viete si ho jednoducho vyrobiť doma a bez odpadu (recept nájdete aj na mojom blogu). Ak máte veľa papierových kuchynských utierok, môžete ich nahradiť prateľnou kompostovateľnou hubkou. Vždy si vyberte jednu vec, nájdite riešenie na jej redukciu a zapracujte to do svojej dennej rutiny. Takáto postupná cesta vie byť aj zábavná a inšpiratívna a môže vás naplniť aj hrdosťou na seba. Ako vyzerá Vaša "bezodpadová" domácnosť ? Bývame v petržalskom paneláku v strede sídliska. Svoj bio odpad nosíme na komunitné kompostovisko, ktoré sme založili s pomocou mestskej časti. Nepoužívame takmer nič jednorazové, hádam okrem toaletného papiera. Potraviny, drogériu a kozmetiku nakupujeme v bezobalových obchodoch a čapovaných drogériách, kde si vždy naplníme vlastné nádobky a fľaše, takže sa komplet vyhneme obalom. Používame lokálnu prírodnú kozmetiku a na čistenie domácnosti používam hlavne sódu, ocot a perkarbonát sodný. Oblečenie nekupujeme takmer vôbec – ak už niečo naozaj treba, tak kupujeme z druhej ruky. Snažíme sa variť z lokálnych surovín (často aj z vlastnej záhradky či z trhu), minimalizujeme živočíšne produkty, snažíme sa nikdy nevyhadzovať jedlo či plytvať surovinami a tiež šetriť vodu a energie. A namiesto zbytočných materiálnych darčekov si dávame zážitky a spoločne strávený čas. Je toho naozaj veľmi veľa, čo sa dá v obyčajnej domácnosti urobiť 🙂 Je o bezodpadovosť na Slovensku záujem? Majú záujem viac firmy alebo jednotlivci ? To sa asi nedá takto posúdiť. Mám pocit, že ten záujem sa mení v akýchsi vlnách. Niekedy mám viac workshopov na školách a inokedy zas vo firmách. No jednotlivcov to zaujíma stále. A práve jednotlivci väčšinou prinesú túto tému zamestnávateľovi alebo do školy, kam chodia ich deti. Jedna vec je minimálna spotreba a druhá vec je odpad. Čo máme robiť s odpadom? Čo nám poradíte ? Keď už nejaký odpad vytvoríme, tak ho treba správne vytriediť. Mali by sme si teda naštudovať na web stránke obce, ako sa správne triedi odpad v našom bydlisku. Každá obec to totiž môže mať nastavené inak. Má zmysel byť bezodpadový keď nevieme kde v konečnom dôsledku končí odpad ? Neviete, kde končí váš odpad? Tak to je ten najsilnejší dôvod stať sa bezodpadovým! Ak odpad nevytvoríte, tak sa nemusíte trápiť tým, kde skončí. Dá sa byť bezodpadový aj keď máme deti ? Samozrejme. Poznám veľa rodín, ktoré sú bezodpadové do veľkej miery. A jedna z nich má dokonca päť detí! Podľa mňa je práveže veľmi dôležité, aby sa o bezodpadovosť snažili aj rodiny s deťmi. Ak to deti vidia od malička, tak si tento životný štýl osvoja hneď od začiatku a takýto hodnotový rebríček pre nich bude potom úplne prirodzený. Niektoré veci si môžeme svoj pomocne a ekologicky vyrobiť aj doma sami. Čo si vyrábate Vy sama pre Vašu domácnosť prípadne kanceláriu, čo nám viete poradiť ? V súčasnosti si vyrábam mydlový sliz na pranie, plákadlo namiesto aviváže, repelent a balzam na pery. Kedysi som si vyrábala aj zubnú pastu a telový krém, ale teraz sa už dajú kúpiť aj takéto kvalitné a lokálne výrobky bez obalu. Jeden čas som si vyrábala aj jogurt, ale ten sme už vyradili z jedálnička úplne, kvôli ekologickej stope živočíšnej výroby. Každý čo i len malý krok bezodpadovosti má zmysel. Kde môžeme nájsť viac inšpirácií ? Na mojom blogu ZeroWasteSlovakia.sk nájdete veľmi veľa nápadov pre začiatočníkov, ale aj pre pokročilých. A samozrejme aj návody a recepty na spomínané výrobky. Na mojich sociálnych sieťach tiež zdieľam aj rôzne tipy, triky a inšpirácie z každodenného života. Jasné, výzvy patria k životu. Tento rok sa chcem sústrediť na lokálny a sezónny jedálniček. Nebude to jednoduché, keďže na Slovensku je poľnohospodárstvo bohužiaľ v zlom stave. Nakúpiť si tradičné plodiny ako napr. strukoviny či niektoré obilniny, dopestované na Slovensku, vôbec nie je jednoduché.


Chocotemper Q30 - vysokokapacitný temperovací stroj s robustnou konštrukciou - PekaStroj Temperovací stroj CHOCOTEMPER Q30 je ideálny na spracovanie čokolády s výnimočnou ľahkosťou. Naše zariadenia na temperovanie čokolády odporúčame pre všetky cukrárne a čokoládovne. Temperovací stroj Chocotemper Q30 je tvorený konštrukciou z nehrdzavejúcej ocele a závitovým dopravníkom, je ľahko ovládateľný a programovateľný vďaka technológii dotykovej obrazovky, ktorá zaisťuje rýchle nastavenie operácií pomocou intuitívnych ikon displeja. Stroj na temperovanie čokolády Chocotemper Q30 je vybavený elektronickým pedálom na dávkovanie správneho množstva čokolády do foriem, pohotovostný režim na udržanie čokolády roztavenej aj počas noci, uvoľnenie závitového dopravníka, opačný smer závitového dopravníka na optimálne vyprázdnenie stroja, asistované vypnutie za účelom správneho zastavenia temperovacieho zariadenia a možnosť ukladať programy pre každý druh čokolády. Chocotemper Q30 zaisťuje tekutosť čokolády za každých okolností a jej perfektné spojenie. Stroj na temperovanie čokolády Chocotemper-Q30 sa môže dodávať s vyhrievaným vibračným stolom a poťahovacím pásom na privádzanie pečiva a praliniek. icb-chocotemper-q.pdf


text: Piešťany doma opäť bodovali - SME | MY Trnava Piešťany doma opäť bodovali Domáci hokejisti svojim raketovým úvodom museli hostí šokovať. Už v 68. s sa ujali vedenia gólom Jakuba Ručkaya, ktorému ideálne prihrával brat Henrich za asistencie Róberta Kalábra. Druhý gól do siete Milého pridal v 5. min pri presilovke Boris Varga. Góly: 2. J. Ručkay, 5. B. Varga, 35. P. Učeň – 17. Štekláč, 18. Dancsák, 41. Tarageľ, rozhodujúci sam. nájazd premenil Petrovič Vylúčení: 7:10, B. Varga, Betka na 10 min., presilovky 1:0, oslabenia 0:0. Rozhodovali: D. Konc – Lukáč, Pišťanský – 630 divákov. ŠHK 37: Ondrejka – Štajger, R. Filip, Galko, Ferkodič, A. Kolník, Kučerka, Matuškovič, Pap – Betka, Zágora, L. Bartek – H. Ručkay, Kaláber, J. Ručkay – B. Varga, Bohuš, P. Učeň - Mišík, Bučka, Peško. Tréner Ľ. Venutti. * Domáci boli v laufe. Slušne zaplnené piešťanské tribúny museli byť sklamané, keď bolo v závere prvého polčasu po dvojgólovom vedení. Druhá tretina patrila opäť domácim, aktivitu na ľade pretavili v tretí gól, v 35. min sa tešil Peter Učeň. Po 53. sekundách záverečného dejstva sa však začínalo odznova. Tarageľ vyrovnal na 3:3 a keďže do záveru riadneho hracieho času neboli úspešní žiadni strelci, na rad prišlo predĺženie. Ani to neprinieslo finálne rozuzlenie. Na rad prišli na piešťanskom ľade premiérovo trestné strieľania, v ktorých rozhodujúci premenil Ľubomír Petrovič z Humenného. Ľudovít Venutti (ŠHK 37): "Stretnutie malo dobrú hernú úroveň. Začali sme vo vysokom tempe a hneď sme sa ujali rýchleho vedenia 2:0. Rovnako rýchlo sme o toto vedenie aj prišli. Mali sme problémy s nasadením obrancov, na zmluve sa nedohodol Horník a z klubu odišiel. Aj v tak sme hrali dobre, v predĺžení, resp. pri trestných strieľaniach však boli hostia úspešnejší."


pre m.ape za 18th decembra 2011, 19:47 Trocha som brazdil po nete podla vsetkeho priestor niekto kupil a na katastri prebieha zmena vlastnickych práv pre Tair0 za 19th decembra 2011, 11:40 dnes idem pozrieť na šanci kde sa ide až dozadu ku strelnici v Šalgove , tam su ešte staré zákopy a chodí tam pomerne malo ľudí , respektíve len občas nejaky typek na bycikli , porobim fotky pre m.ape za 19th decembra 2011, 16:40 Tair0 napísal: dnes idem pozrieť na šanci kde sa ide až dozadu ku strelnici v Šalgove , tam su ešte staré zákopy a chodí tam pomerne malo ľudí , respektíve len občas nejaky typek na bycikli , porobim fotky Ak mozes posli GPS suradnice alebo mi vyznac na google mapach tiez by som sa isiel pozriet pre Tair0 za 19th decembra 2011, 18:53 tu je ta oblasť , http://g.co/maps/5gvkq a zopár fotiek lesa a zvyškov z bývalých budov http://imageshack.us/g/51/19122011473t.jpg/ ak by sa tam hralo , bolo by vhodné spraviť nejake zákopy materiálu je tam dosť , maximalne použiť ešte nejaku maskovaciu sieť . škoda že som nestihol spraviť viac fotiek širšieho okolie a ešte 2 budov ale vyplašili sme mlade dive svine tak sme nechceli ryskovať že tam bude stará pre Wanted za 19th decembra 2011, 19:22 ja som tiez volal ale nepodarilo sa mi to vibavit lebo maju tam nejake zvierata ale areal je krasny skoda no tiez skusam pre Tair0 za 19th decembra 2011, 20:23 este viem o jednom mieste , ale tam by trebalo spraviť veľmi veľmi veľmi veľa zakopov ako sa prejde cez starý most na urovni frukony naľavo je cesta ku byvalemu cvičisku , a tam je taka lúka zarastená a na oboch koncoch je budova , rozmery asi 600x 200metrov , pár kopcov , pár naváľaných stromov-tu je pár fotiek z leta http://imageshack.us/g/707/19052011316.jpg/ pre Apo za 19th decembra 2011, 21:15 my sme hravali aj v oblasti za orechovim sadom smerom dole na salgov tam je les a pole celkom dobra hra bola .... pre m.ape za 19th decembra 2011, 21:34 Podarilo sa mi spojit s tymom čo hráva v šariši v žrebvčinci. Majú súhlas majiteľa pozemku chceli by o nas vediet viac a súhlasili so spoločnou akciu, Možem dohodnúť nejaké stretnutie pri pive? Išiel by s Acoy týmu niekto so mnou? pre m.ape za 19th decembra 2011, 21:37 Myslím dohodnúť podmienky spolupráce a obzrieť si priestor. pre Tair0 za 20th decembra 2011, 00:31 bolo ešte spomenuté Paintbalové ihrisko pri starom mlyne ale to už je mimo prevádzku a ani neviem kto to tam mal nastarosti , vraj je to v bezolatnom stave ale ešte tam pôjdem obzrieť či by to šlo prispôsobiť + v Šalgove je vraj celkom dobré Bývale družstvo , tiež pozisťujem viac pre manmaro za 20th decembra 2011, 10:36 Strelnica: Hrali sme tam v lete kedy bolo vsetko zelene akcia vyzerala tak ze sme dobijali bunker a bol to dost problem nebadane sa k nemu dostat v zime je vyditelnost este vatsia kedze hyba zelen a neda sa plazit bez toho aby sa clovek nepremocil Podla mna nevhodne miesto na hru v zime. Byvali cvicak to miesto dobre poznam a hrat na luke z dvoma kopcekami by bolo len o pozicnej vojne milione kusov streliva a ziadneho zmyslu hry. Drustvo salgov: je tam uz iba 1 hala do ktorej sa da vojst a kto bol hrat v zaborskom vie si predstavit o com ta hra je v kravine O NICOM. Co sa tyka sarisa tam som nebol trebalo by ist pozriet. Idealny priestor na hranie je budova najlepsie poschodova z 2 alebo vstupmi a okolim trava les kriky a podobne popripade najidealnejsie komplex budov. Na takyto hraci priestor treba upriamit pozornost. Teraz az do leta nema zmysel hrat v lese alebo na luke bez budov verte mi bolo by to o nicom. pre Tair0 za 20th decembra 2011, 13:36 no pokiaľ bude ešte taketo počasie bez snehu tak sa to aj vonku dá , len záleží do kedy to vydrží? pre m.ape za 20th decembra 2011, 16:17 Dnes som bol pozriet dva priestory na jednom sú budovy a dvor staré stroje vraky aut a podobne je to opustený hospodársky dvor. Je tam aj velky uzavrety sennik a možno ma aj dve podlažia. Niektoré budovy sú zamknuté ale myslím že priestor je hratelny je tam dosť prirodzených kritov. Druhy je opustený vojenský priestor vyzera ako tajna základna je tam lesík a budovy určite by bol hratelný mam aj nejaké fotky mozem preposlat emailom bolo by dobré isť si to pozrieť pre m.ape za 20th decembra 2011, 16:50 Vlastnika byvaleho vojenskeho priestoru dokonca osobne poznam uz som mu aj volal je ochotny vyjednávť Na družstvo nie je vystavený list vlastníctva asi by sa trebalo ist opytat na obecny úrad kto je správca. Isiel by niekto so mnou sa tam pozriet tie priestory a opytat sa benzin platim ja. pre Tair0 za 20th decembra 2011, 17:35 ja mozem , len povedz kedy a kde pre manmaro za 20th decembra 2011, 19:17 m.ape a das nam aj bizsie info kde to je ? pre m.ape za 20th decembra 2011, 19:53 Ostrovany ,Ražňany pre m.ape za 20th decembra 2011, 20:40 Tento týždeň mam volno poslite mi email a skočíme tam pozrieť m.ape@azet.sk pre m.ape za 21st decembra 2011, 17:53 Bol som obzriet aj ten šariš ale nic moc Tie Ostrovany sa mi zdaju najlepšie Ale ako hovorím treba vidiet pre Apo za 21st decembra 2011, 17:56 ja by som tiez siel... pre Tair0 za 21st decembra 2011, 18:38 aj ja , dajte vediet ak sa pojde pre m.ape za 21st decembra 2011, 19:15 Apo napísal: ja by som tiez siel... Ak ti to vyhovuje zajtra o 8,30- 9.00 pri pošte pre manmaro za 22nd decembra 2011, 14:03 ajaj s takym casom u Apa nepocitaj pre m.ape za 22nd decembra 2011, 16:00 Neskor som nemohol. Dame po sviatkoch 26.27.28.29.30..... mne je to jedno len musim vedie aspon den vopred. pre TANK za 22nd decembra 2011, 20:35 Myslite stare vojenske sklady nad Raznanami tak to nic svetoborneho podzemneho necakajte ale priestor je to dobry na hranie zopar starych rozmrdanych skladov , les a vela krovia. Nad tym som neuvazoval kedze neviem kto je vlastnik ale od firmy to mala ziskat obec za par supov. To by nebolo zle.Po sviatkoch mam volno 27.28.12.2011 tak aj by som sa teda pridal a mohli by sme zajst za vlastnikom.


text: Diéta pri peritoneálnej dialýze | Zzz.sk Zzz.sk » Články » Chudnutie a Pohyb » Diéta pri peritoneálnej dialýze Diéta pri peritoneálnej dialýze Diétny režim je neoddeliteľnou súčasťou liečby dialyzovaných pacientov. Kalorický príjem má byť 30-35kcal (126-147 kJ) na kilogram telesnej hmotnosti. Príjem bielkovín má byť 1,2 – 1,5gramu na kilogram hmotnosti tela. Je to viac ako u hemodialyzovaných pacientov, pretože straty do dialyzčného roztoku sú tu významnejšie. Príjem tekutín záleží na zvyškovej diuréze ( množstva vylúčeného moča) a ultrafiltračnej schopnosti pobrušnice. Tá je individuálna a je potrebné ju testovať (tzv.PET test). Všeobecne platí, že príjem a výdaj tekutín musí byť v rovnováhe. Orientačne sa dá stanoviť príjem tekutín zo súčtu zvyškovej diurézy a dennej ultrafiltrácie, ku ktorej pričítame straty tekutín potením a dýchaním t.j. 400-500ml. Príjem kuchynskej soli je potrebné obmedzovať. U anurických pacient (pacienti ktorí vôbec nemočia) obmedzujeme soľ na 1-2g denne, pacientom s diurézou na 1000mol možno povoliť 3-4 gramy soli. Väčší príjem soli ma za následok väčší smäd, pacient viac pije a tekutina sa hromadí v tele. Prevodnenie je obzvlášť nebezpečené pre pacientov so srdcovou slabosťou a vysokým krvným tlakom. Príjem draslíka ( kália) väčšinou nie je potrebné znižovať, draslík sa pri peritoneálnej dialýze odstraňuje neustále, skôr sa stretávame s nízkou hladinou draslíka. Povolené množstvo je 3-4 gramy denne. Príjem vápnika (kalcia) je individuálny, väčšinou okolo 1 gramu denne. Príjem fosforu je treba obmedziť vždy, odporúčaný príjem je 1,5 – 2,0 gramu denne. Vzhľadom k vyššiemu príjmu bielkovín je aj vyšší príjem fosforu. Viazače fosforu však obsahujú vápnik, ktorý spolu s vitamínom D sa vstrebáva. Tento prebytočný vápnik sa odstraňuje nízkokalciovými dialyzčnými roztokmi. Vitamíny – podáva sa väčšinou vitamín C, kyselina listová (acidum folicum) a vitamín B6 (pyridxín) v rovnakých dávkach ako pri hemodialýze. Ako prebieha zaškolenie pacienta a ako je pacient kontrolovaný? S výukou peritoneálnej dialýzy začíname buď ešte v nefrologickej ambulancii, alebo behom hospitalizácie, keď má pacient zavádzaný katéter. Pokiaľ si pacient nie je schopný sám vykonávať peritoneálnu dialýzu, môže výmenu vykonávať ktokoľvek, kto sa potom bude o pacienta starať. Výuku – edukáciu – zaisťuje špeciálne vyškolená zdravotná sestra. Pacient, ktorý si vykonáva CAPD musí mať kedykoľvek možnosť zatelefonovať na svoje dialyzačné stredisko - v domácom prostredí je podľa potreby pacient navštevovaný zdravotnou sestrou. Pacientovi kontroluje krvný tlak, pulz, teplotu, miesto vyústenia ketétra a pripomenie ako správne vykonávať výmeny a ako riešiť možné problémy. Zaistí tiež v predstihu zásobenie pomôckami a doplní údaje v dokumentácii. Kontroly v dialyzačnom stredisku sú spravidla jedenkrát za mesiac, kedy sú vyšetrení lekárom, majú odobratú krv a vykonajú sa potrebné vyšetrenia. Viazanosť na stredisko je podstatne menšia ako u hemodialýzy, pacienti môžu ľahšie cestovať. Kedy je potrebné kontaktovať dialyzačné stredisko? Pri podozrení na zápal pobrušnice- peritonitídu. Je to najzávažnejšia a obávaná infekčná komplikácia, kedy infekcia prenikne do brušnej dutiny. Najčastejšie k nej dôjde pri nedodržaní sterilného postupu pri vykonávaní výmeny dialyzačného roztoku. Prejaví sa zakalením dialyzačného roztoku, bolesťami brucha, napätím brušnej steny, teplotou, zvracaním alebo hnačkou. Pri podozrení na infekciu okolo vústenia katétra, ktorá sa prejavuje začervenaním v mieste výstupu katétra, zdurením a hnisavým výtokom. Infekcia pozdĺž katétra (tunelová infekcia) je podstatne závažnejšia infekcia a prejaví sa aj teplotou a bolesťou brucha. Pri technických komplikáciách (napr. netesnosť koncovky). Pri zmene farby dialyzátu ( ružový pri krvácaní) alebo jeho zakalenie Pri veľkých výkyvoch krvného tlaku Pri problémoch s vypúšťaním a napúšťaním dialyzátu Pri akýchkoľvek zdravotných problémoch. Kedy sa peritoneálna dialýza nedá vykonávať? Peritoneálnu dialýzu nemožno vykonávať u pacientov s akútnym zápalom orgánov brušnej dutiny, u tzv. karcinomatózy pobrušnice a fibróze pobrušnice. Relatívnou kontraindikáciou sú stavy po brušných operáciách, po opakovaných zápaloch, brušnej prietrži, kolostomii a imunosupresívnej liečbe. Takisto nie je možné vykonávať tento druh liečby ak pacient nespolupracuje alebo pri nedostatočnom sociálnom zázemí pacienta. Aké sú výhody peritoneálnej dialýzy? nie je potrebný cievny prístup menšia záťaž srdcovo-cievneho systému dobrá kontrola krvného tlaku nedochádza ku krvným stratám, nepoužíva sa heparín znížené riziko prenosu vírusových ochorení dlhšie sa zachováva zvyšková funkcia obličiek liečba prebieha v domácom prostredí volnejšia diéta finančne je peritoneálna dialýza menej nákladná ako hemodialýza Aké sú nevýhody peritoneálnej dialýza v porovnaní s hemodialýzou? riziko zápalu pobrušnice nutnosť trvalého peritoneálneho ketétra riziko vzniku brušnej prietrže – kýly liečba prebieha denne pri zníženej priepustnosti peritonea je menej účinná málo účinná môže byť aj u svalnatých alebo obéznych pacientov Kedy dávame peritoneálnej dialýze prednosť? pri ochorení srdca s výrazne zníženou funkciou ľavej komory pri nemožnosti zaistiť cievny prístup pre hemodialýzu pri zlej korekcii vysokého krvného tlaku, po cievnej mozgovej príhode krvácavé stavy, kde celkové antikoagulanciá (heparinizácia) je riziková pri zlej dostupnosti dialyzačného centra Aké sú možnosti liečby diabetikov peritoneálnou dialýzou? Pri liečbe diabetikov s chronickým zlyhávaním obličiek je účinnosť peritoneálnej dialýzy porovnateľná s hemodialýzou. U týchto pacientov býva problematické vytvoriť kvalitný cievny prístup, často bývajú títo pacienti obehovo nestabilní, častejšie majú krvácavé stavy. To všetko môže mať vplyv pri rozhodovaní aký druh liečby zvoliť. Peritoneálna dialýza sa zdá byť výhodnou alternatívou. Nevýhodou pre diabetikov je obsah glukózy v dialyzčnom roztoku. Vyžaduje to úpravu liečby. Diabetici sú rizikovou skupinou z viacerých dôvodov komplikácie dialyzačnej liečby sú u nich častejšie pri oboch typoch dialyzčnej liečby. Jedná sa najmä o infekčné komplikácie, rýchlejšie postupuje postihnutie ciev a srdca. Liečba je preto náročnejšia a zložitejšia.


text: Meranie lesku náterov, povrchov | AD-chémia, s.r.o. Meranie lesku povrchov,náterov,povlakov... U materiálov s väčším indexom lomu môže byť výsledok merania vyšší jako 100 jednotiek lesku napr. na fóliách,skle....U transparentných materiálov môže byť nameraná hodnota ešte vyššia v dôsledku viacnásobnej reflexie v samotnom materiáli.V dôsledku vysokej reflexie (odrazivosti) sa môže u kovov namerať až 2000 jednotiek lesku.Tu je zvyčajné vzťahovať meranie na množstvo dopadajúceho svetla a vyjadrovať hodnoty v %. Stupeň lesku 60° hodnota Meraná s Stredný lesk 10 – 70 60° geometriou Vysoký lesk > 70 20° geometriou Matný lesk < 10 85° geometriou V našej ponuke sa nachádzajú sofistikované leskomery výrobcov,ktorí sú na trhu v tomto segmente svetovou špičkou :


2049 (nejen plastikových) roman57 píše:Som nový na fóre a začiatočník a ak by nevadilo chcel by som sa pripojiť do diskusie.Pekná práca,aj ja sa o niečo podobné pokúšam.Chcel by som sa spýtať ako pripájate foto? Nakoľko som to skúsil len som ich musel zmenšiť a už to nieje ono. Dal som to na viewtopic.php?f=7&t=76760 a ak by ste mi vedeli poradiť budem vďačný.Chcel by som v kategórii rozostavané postaviť model pomocou vašich rád a pripomienok a bez dobrého foto to nejde.Ešte raz dík. Uživatelé procházející toto fórum: Žádní registrovaní uživatelé a 7 návštevníků


source: wikipedia

text: Iracionalizmus je filozofický smer, ktorého postupy odmietajú možnosť rozumového vysvetlenia sveta. Podstatu skutočnosti možno podľa iracionalizmu pochopiť iba citom, vôľou, intuíciou, vierou a pod. Iracionalizmus je filozofické učenie, ktoré za základ výkladu skutočnosti berie iracionálne princípy (vôľu a podobne). Externé odkazy Filozofické smery


text: Drez Franke S Bateriou ⚡ ⇒【2022】 Ponuky na drez franke s bateriou! Dnes je váš šťastný deň, pretože sme pre vás našli tie najlepšie produkty za najlacnejšie ceny. Nestrácajte čas hľadaním výrobkov na drez franke s bateriou, pretože my sme to už urobili za vás. Teraz už nemáte žiadnu výhovorku, aby ste nakupovali bez toho, aby ste opustili svoj domov. Varná doska 78 x 50 cm, žulový sínusový umývadlo + umývadlo + klasický sifón, vyhadzovač s Kodaňovým odtokom 780 od Primagranu, čierny Franke 740 čierna hadica na miešanie Onyx jednou rukou Varná doska 77 x 47 cm, žulový sínusový umývadlo + umývadlo + klasický sifón, strašidelný teniska s rohovkou Valencia od spoločnosti Primagran, čierna Varná doska 64 x 49 cm, žulový sínusový umývadlo + umývadlo + klasický sifón, strašidelný teniska s odtokom Ibiza od Primagranu, čierna Kvetinová Franke Kvetinová Franke s faucetovým golierom pre jednomíľové mixéry pre jednovláknovú kuchyňu pre chrómovanú povrchovú úpravu Franke 740 1150030732 - Jednosmerný kohútik na umývadlo, vysoký tlak, odnímateľný postrekovač, béžová farba Sink na Sink na varenie 51 x 43,5 cm, žulový sinok + umývadlo na miešanie + klasický sifón, oslo nasiaknuté primagranom, čierne FRANKE 115.0470.661 NOVARA-PLUS - Jednorozmerný zmiešavací kohútik s rotujúcim pevným výtokom Franke 740 1150030731 - Jednosmerný kohútik na umývadlo, vysoký tlak, odnímateľný postrekovač, biela farba Franke 115.0470.654 - Varenie drezového kohútika s pevnou dýzou (žulové drevo), béžová farba Ako si vybrať Drez franke s bateriou? drez franke s bateriou, ktoré v súčasnosti ponúkajú výrobcovia, slúžia na rovnaký účel. Sú však založené na troch rôznych technológiách, z ktorých každá má konkrétne výhody a nevýhody. Nevýhody sa do istej miery dajú vyrovnať pomocou inovatívnych nápadov alebo kombináciou technológií. Tu je prehľad technológií: Dôvodom, prečo si vyberiete vysávač batérie, je zvyčajne to, že môžete niečo rýchlo a ľahko vysať bez toho, aby ste mu prekážali v koňoch. Jedným z najdôležitejších kritérií je preto samozrejme samotná batéria. Rozhodujúcim faktorom je na jednej strane doba prevádzky, t. J. Ako dlho vydrží batéria bez toho, aby musela ísť do nabíjačky. Po druhé, ako dlho trvá, kým sa znova naplní. Nabíjanie niektorých batérií trvá niekoľko hodín, kým nie sú úplne plné. Tretím bodom je životnosť alebo jej nabíjacie cykly, t.j. ako často môžete batériu nabiť skôr, ako bude potrebné ju vymeniť. Výhodou je batéria bez pamäťového efektu, ako sú lítium-iónové batérie (Li-ions). Ak chcete, môžete použiť aj špeciálne Wick VapoPads. Súčasťou každej drez franke s bateriou je podložka. Ostatné musia byť kúpené. Existujú dva rôzne typy: rozmarín / levanduľa a mentol. Túto hodnotu je možné veľmi ľahko určiť pomocou vlhkomeru, ktorý je možné kúpiť napríklad v internetovom obchode za pár eur. Mnoho komerčne dostupných teplomerov tiež ukazuje vlhkosť vzduchu okrem teploty. Mnoho drez franke s bateriou zobrazuje hodnotu priamo na digitálnom displeji na zariadení, a preto sa môže použiť aj na skúšobné meranie.


Team | ceelabs s.r.o. Ing. Peter Feciľak, PhD. (CEO) Peter je odborník v oblasti počítačových sietí, návrhu a vývoja hardvéru, Internet vecí a vývoja softvérových riešení. V tejto oblasti pôsobí už viac ako 10 rokov a je autorom viac ako 20 odborných publikácií v týchto oblastiach. Ing. Jozef Janitor, PhD. (CTO) Jozef je odborník v oblasti Internetu vecí, IP telefónie, počítačových sietí a systémovej integrácie. V tejto oblasti pôsobí už viac ako 10 rokov a zaznamenal viacero medzinárodných úspechov. Ing. Katarína Feciľáková, PhD. (CFO) Katka je odborníčka v oblasti počítačových sietí, IP telefónie a webových služieb. Vo firme má na zodpovednosti ekonomické procesy a komunikáciu so zákazníkmi. Ing. Miroslav Michalko, PhD. (CSO) Miro je odborník na oblasť počítačových sietí, webových služieb a technológií, streamingové a videokonferenčné služby. V tejto oblasti pôsobí už viac ako 10 rokov a je autorom viac ako 50 odborných publikácií. Ing. Jaroslav Lámer, PhD. Jaro je odborník na oblasť vývoja hardvéru, softvéru, detekciu neštandardného správania, Internet vecí. Je kľúčovou osobou pri vývoji riešení pre smart metering. Ing. Miroslav Hupcej Miro je odborník na vývoj sofvérových a cloudových služieb, disagregáciu, hardvérové riešenia. Je spoluzodpovedný za vývoj riešení pre smart metering. Igor je našim odborníkom na oblasť počítačových sietí a kyberbezpečnosť. Má na starosti Cisco Networking Academy Program na Slovensku, aktívne lektoruje kurzy zamerané na IT. Ing. Simona Majzeľová Simona je naša odborníčka na financie a účtovníctvo. Je zodpovedná za komunikáciu s úradmi a odosielanie všetkých potrebných podkladov všade kde treba.


3875 Amatérky Neskúsené a rozkošné 6418 Anál Vzrušujúce zakázané ovocie 1696 Aziatky Šelmičky z východu 8428 Blondínky Najkrajšie blonďaté stvorenia 10672 Brunetky Hnedovlasé krásky v akcii 1512 Creampie Poleva nám vytiekla 2202 Černošky Čokoládky v plnej kráse 4328 Čiernovlásky Sexy čiernovlasé mačičky 8381 Fetiš a BDSM Dominy vedia, ako na to 1694 Grupáč Dobrých ľudí sa zmestí 531 Incest Rodinná pohoda 844 Japonky Šikmooké prdelky 1943 Latino dievčatá Tropické divoké krásky 2193 Lesbičky Dámska jazda slečien 13011 Masturbácia Dráždivo nežná 3390 MILFky Zrelé mamičky si užívajú 19387 Orál Ústočká plné lásky 2221 Podväzky Laňky s dlhými nožkami 2863 POV Pohľad z prvej osoby 8330 Prsatice Dámy s veľkým "srdcom" 599 Squirting Slečny striekajú ako divé 6148 Tínedžerky (18,19) Šťavnaté násťročné jahôdky 2630 Trojky Vzrušujúce švédske trojky 13192 Výstreky Dievčatá zažijú biele vianoce 571 Webkamery Prcinky sa ukazujú online Alexis Adams pri interview ukáže, čo by rada zažila 5:29 650 videní Franforce na kozy a poriadne dildo do mušličky 8:48 728 videní Moja ázijská frajerka je vlhká ako zem po daždi 7:57 1023 videní Nanosí sa do nej ako deti do zmrzlinárne 6:43 809 videní Porno herec na sedení u sexy psychologičky 5:03 862 videní Žhavá roštenka dostane kládu do vyholeného anála 8:14 735 videní Vianoce tento rok prišli trochu skôr 12:29 861 videní Bojazlivá teenka spútaná za dobrý keš 8:03 935 videní Jedna hračka nestačí, až dve si tam natlačí 6:03 942 videní Už aj Japonci prevzali čínske sane 8:00 872 videní Porno video s kvalitami riadneho filmu 22:27 897 videní Kto tvrdí, že mladí si so starými nerozumejú? 10:02 884 videní Dokonalá masáž je umenie, ktoré neovláda každý 12:00 871 videní Ktorú z nich by ste radšej pomojkali? Máte na výber! 5:09 898 videní Japonská pucinka dostane výživný nápoj 8:00 547 videní Na školáčku si doma počkala obrokláda 12:20 886 videní Zlato, nemohla by si sa vyspať s mojím kamarátom? 10:30 925 videní Opálená sexbomba roztiahla nohy vo všetkých uhloch 6:07 841 videní Hrudnatá Japonka ide z bazéna rovno na vec 8:00 894 videní Sexy Rosie sa pohráva so svojím bobríkom 6:00 803 videní Kelly Skyline a Natasha Nice sú to najroztomilejšie duo 16:04 675 videní Kto povedal, že babysitterky len pozerajú telku a jedia čipsy?! 12:19 893 videní Počas sobáša vyhudruje svojmu novému manželovi 6:40 987 videní Čisto dámske orgie vám dnes spríjemnia deň 12:29 744 videní


text: |Sídlo školy:||Okružná 761/25, Poprad, 05801| |Telefónne číslo:||052 7721876| |Internetová adresa:||http://www.sospp.edupage.org| |Emailová adresa:||soustavppsinet.sk| |Typ školy:||Štátna| |Riaditeľ/riaditeľka školy:||Ing. Vasil Kuzmiak| Škola nie je registrovaná na tomto serveri, zaregistrujte ju a získate kvalitný doplnok prezentácie školy na internete. Registrované školy majú v priemere viac ako trojnásobnú návštevnosť oproti neregistrovaným. Registrácia školy Vám prináša možnosť editácie všetkých informácií o škole, vloženia odborov štúdia, loga a fotogalérie školy, dní otvorených dverí a veľa ďalších informácií. Základná prezentácia START je zdarma. |Súkromná stredná odborná škola| 29. augusta 4812, Poprad


text: Face Off! |Info k hre| |Typ hry:||Športová| |Velkosť:||539 kB| |Výrobca:||Gamestar| |Rok vydania:||1987| |Počet stiahnutí:||10876x| |BOG hodnotenie:||80%| |Na bezproblémové hranie hry použite DOSBox.| Extra Cheaty Návod Diskusia Diskusia k hre Žiaľ, k tejto hre zatiaľ nebola napísaná žiadna recenzia. Pokiaľ sa chcete aj vy podieľať na týchto stránkach, môžete mi pomôcť napríklad napísaním recenzie k tejto hre. Recenziu napíšte do Diskusného fóra do sekcie recenzie aj spolu s informáciami, ktoré chcete uverejniť.


Český spisovateľ Tomáš Kašpar po zhromaždení materiálov a konzultáciách s niektorými českými lekármi počas minulého roka vydal knihu Nenáhlite sa do hrobu, v ktorej poukázal na niekoľko závažných faktov ohľadom nášho zdravia, zdravotníctva, stravovania a iných aspektov, ktoré (de)formujú náš zdravotný stav. Keďže kniha v susednej Českej republike, ale aj u nás na Slovensku zaznamenala nebývalý ohlas a zároveň autor dostal od čitateľov mnoho otázok, rozhodol sa niektoré kapitoly obsahovo rozšíriť, aby ozrejmil niekoľko skutočností, ktoré v knihe opisoval.